КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 серпня 2026 року Київ справа № 320/49811/25
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Горобцової Я.В., за участі секретаря судового засідання Ярова В.А., представників позивача Нагай І.М., Воробйова Є.Л., представника відповідача Образкова В.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЕВ УКРАЇНА» до Державного агентства України ПлейСіті про визнання протиправними та скасування рішення,

в с т а н о в и в:
До Київського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЕВ УКРАЇНА» до Державного агентства України ПлейСіті, у якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення ДЕРЖАВНОГО АГЕНТСТВА УКРАЇНИ ПЛЕЙСІТІ № 63 - Р від 08.08.2025 про застосування фінансових санкцій (штрафів) у розмірі 4 800 000 грн;
В обґрунтування своїх вимог позивач вказує, що Державне агенство України Плейсіті (далі - відповідач) стверджує, що 09.07.2025 на веб-сайті ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» (далі - позивач) (dev.ua) була опублікована новина під заголовком «GGBET став офіційним спонсором бою Усик - Дюбуа II». За результатами перевірки, відповідач склав акт про порушення вимог законодавства про рекламу від 28.07.2025 № 2/3/2025 (далі - акт), 05.08.2025 відбувся розгляд адміністративної справи в порядку Закону України «Про адміністративну процедуру», на підставі чого, 08.08.2025 відповідачем було прийнято оскаржуване рішення № 63 - Р від 08.08.2025 про застосування фінансових санкцій (штрафів) у розмірі 4 800 000 грн. Відповідач, обґрунтовуючи прийняте рішення, зазначив, що у публікації містилися згадка про ТОВ «ГГБЕТ», яка надає послуги у сфері азартних ігор; матеріал не був позначений як реклама та не містив обов`язкових реквізитів, передбачених ст. 8, 9, 22 Закону України «Про рекламу» (зокрема, попередження «азартні ігри можуть викликати залежність», заборона на адресацію неповнолітнім тощо); у публікації наявні елементи, які, на думку перевіряючих, мають рекламний характер, а саме: згадування об`єкту інтелектуальної власності (торговельної марки) «GGBET» у позитивному контексті, посилання на її статус як «офіційного спонсора бою»;- такі дії були кваліфіковані як порушення вимог ч. 1 ст. 1, ч. 5 ст. 8, ст. 22 Закону України «Про рекламу», а також п. 3 ч. 2 ст. 26 Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор». Позивач вважає, що відповідач не надав належних та допустимих доказів, що згадана публікація містила ознаки реклами. 
Позивач зазначає, що не отримував грошову або іншу винагороду за розміщення публікації.
Зазначає, що публікація є журналістським матеріалом інформаційного характеру, створеним редакцією виключно з власної ініціативи.
Крім того, позивач зауважує, що маркування «Промо» саме по собі не доводить комерційної природи матеріалу.
Позивач вказує, що у публікації відсутні елементи ознаки реклами, а саме: публікація має на меті інформування аудиторії про спортивну подію; у тексті відсутні заклики до участі в азартних іграх, відсутні посилання на сайт організатора, пропонування бонусів чи виграшів…; ілюстративне зображення містить торговельну марку (логотип) GGBET як елемент офіційного оформлення спортивної події, оприлюдненого у відкритих джерелах, і не є рекламним банером чи окремим візуальним закликом.
Крім того, вказує на порушення під час розгляду справи відповідно до Закону України «Про адміністративну процедуру», а саме під час розгляду справи по суті, не було забезпено можливість позивачу надати свої докази чи скористатись правом на подання доказів, які визначені ЗУ «Про адміністративну процедуру. Не було задоволено клопотання щодо проведення експертизи тексту, зображення, що наведені в акті та допит експерта. Така бездіяльність відповідача, на думку позивача фактично позбавила останнього засобів правового захисту.
Зазначає, що жоден нормативно-правовий акт, не встановлює конкретних вимог щодо формату, змісту або місця розміщення попередження про вікове обмеження, зокрема, що матеріали веб-сайту призначені для осіб старше 21 року.
Позивач не був зареєстрований як онлайн-медіа, однак 17.07.2025 Національна рада, із порушенням встановлених законом строків, ухвалила рішення про реєстрацію позивача як онлайн-медіа. Тобто, якби Національна рада дотрималася закону, позивач вже був би зареєстрованим онлайн-медіа на момент публікації, і виходить, що питань до позивача не виникло б.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.11.2025 відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання. 
Представником позивача подано заяву про зміну підстав позову, яка мотивована тим, що з преамбули Рішення Плейсіті слідує, що відповідач, приймаючи Рішення Плейсіті, керувався Порядком застосування Комісією з регулювання азартних ігор та лотерей фінансових санкцій (штрафів), затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09.02.2022 №101. Проте, відповідно до пункту 1 Порядку КРАІЛ визначено, що цей Порядок визначає механізм застосування фінансових санкцій (штрафів) саме Комісією з регулювання азартних ігор та лотерей, а не будь-яким іншим державним органом. Крім того, станом на 28.07.2025 (день складання Плейсіті Акту про порушення), Плейсіті не мав повноважень щодо складання актів про порушення вимог про рекламу. Порядок КРАІЛ конкретизував, що лише акт, складений КРАІЛ, міг бути підставою для застосовування фінансових санкцій (штрафів). Порівняння Положення про Плейcіті та Положення про Комісію з регулювання азартних ігор та лотерей, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 23.09.2020 № 891, дозволяє зробити висновки, що Плейсіті та КРАІЛ відрізняються не лише за структурою, але й за функціоналом. 
Так, відповідно до підпункту 3-2 пункту 4 Положення про КРАІЛ, КРАІЛ мав повноваження складати акти про порушення законодавства про рекламу, аналогічним Акту про порушення. Разом з цим, Положення про Плейсіті таких повноважень Плейсіті не надавало. Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Закон про регулювання азартних ігор передбачають лише можливість здійснення контролюючими/уповноваженим державними органами лише планових та позапланових контрольних функцій. Разом з тим, акт про порушення законодавства про рекламу, не є ані актом планової, ані актом позапланової перевірки. Як було зазначено в пункті 17 цієї заяви, акт про порушення законодавства про рекламу був визначений самостійною підставою для застосування КРАІЛ фінансових санкцій (штрафів) саме пунктом 4 Порядком КРАІЛ.
Вказує, що Плейсіті отримала можливість складати акти про порушення законодавства про рекламу та застосовувати фінансові санкції (штрафи) лише з 12.09.2025, з моменту набрання чинності постановою Кабінету Міністрів України «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України у зв`язку з прийняттям Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України з метою боротьби з ігровою залежністю (лудоманією) та вдосконалення державного регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор та лотерей» від 01.0.9.2025 №1117.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.05.2026 прийнято до розгляду заяву представника позивача про зміну предмету позову в адміністративній справі №320/49811/25.
Відповідач проти задоволення позову заперечив, у відзиві на позовну заяву, де зазначає, що доводи викладені в ній щодо протиправності прийняття рішення Агентства ПлейСіті від 08.08.2025 № 63-Р є необґрунтованими та безпідставними у зв`язку з чим, підстави для задоволення позовним вимог позивача відсутні.
Щодо відсутності у Агентства ПлейСіті повноважень щодо складання Актів про порушення законодавства про рекламу, то вказане не відповідає дійсним обставинам справи з огляду на таке. Так, 01.01.2025 набрав чинності Закон України від 04 грудня 2024 року № 4116-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України з метою боротьби з ігровою залежністю (лудоманією) та вдосконалення державного регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор та лотерей» (далі - Закон № 4116-ІХ), прикінцевими та перехідними положеннями якого Кабінетові Міністрів України доручено до 01 квітня 2025 року ліквідувати Комісію з регулювання азартних ігор та лотерей і утворити центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері організації та проведення азартних ігор та лотерейній сфері.
З метою реалізації положень зазначеного вище закону, Кабінетом Міністрів України було прийнято постанову від 25 березня 2025 року № 336 «Про ліквідацію Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей», яка набрала чинності 01 квітня 2025 року. Пунктом 1, 2 цієї постанови визначено ліквідувати Комісію з регулювання азартних ігор та лотерей, та установлено, що правонаступником майна, прав і обов`язків Комісії, що ліквідується згідно з пунктом 1 цієї постанови, є Державне агентство ПлейСіті .
Таким чином, з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України від 25 березня 2025 року № 336 «Про ліквідацію Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей» та розпорядження Уряду від 30 травня 2025 року № 519-р «Про можливість забезпечення здійснення Державним агентством ПлейСіті функцій і повноважень» з 30 травня 2025 року права та обов`язки Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей перейшли до Агентства ПлейСіті. 
Відповідно до абзацу дев`ятого частини першої статті 26 Закону України «Про рекламу» (далі - Закон про рекламу) контроль за дотриманням законодавства України про рекламу здійснюють у межах своїх повноважень центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері організації та проведення азартних ігор та лотерейній сфері - щодо реклами у сфері організації та проведення азартних ігор. Центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері організації та проведення азартних ігор та лотерейній сфері, відповідно до Положення про Державне агентство України ПлейСіті, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 2 травня 2025 року № 505 є Агентство ПлейСіті. 
Крім цього, відповідно до абзацу 22 підпункту 3 пункту 4 Положення про Державне агентство України ПлейСіті, затвердженого постановою Уряду від 2 травня 2025 року № 505, Агентство ПлейСіті відповідно до покладених на нього завдань у сфері організації та проведення азартних ігор здійснює контроль за дотриманням законодавства про рекламу у сфері організації та проведення азартних ігор. Абзацом четвертим частини 10 статті 27 Закону про рекламу передбачено, що фінансові санкції (штрафи) за порушення встановлених законодавством вимог до реклами азартних ігор, організаторів азартних ігор застосовуються у порядку, визначеному Законом України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор» (далі - Закон про азартні ігри) .
Таким чином, вказує, що у зв`язку з тим, що Агентство ПлейСіті визначено правонаступником прав та обов`язків Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей, наявністю повноважень на здійснення контролю за дотриманням законодавства про рекламу у сфері організації та проведення азартних ігор, передбачених, як Законом про рекламу так і Положенням про державний орган, дії Порядку, яким передбачено підставу для прийняття рішення про застосування фінансових санкцій (штрафів) до суб`єктів господарювання (розповсюджувачів реклами за порушення встановлених законодавством вимог до реклами азартних ігор, реклами торговельних марок, інших об`єктів права інтелектуальної власності, під якими провадиться діяльність з організації та проведення азартних ігор), до ТОВ «ДЕВ Україна» було застосовано фінансову санкцію (штраф), відповідно до рішення Агентства ПлейСіті від 08.08.2025 № 63-Р на підставі Акта про порушення законодавства про рекламу ТОВ «ДЕВ Україна» від 28 липня 2025 року № 2/3/2025.
Щодо повноважень Агентства ПлейСіті на право складати акти про порушення законодавства про рекламу, які на думку Позивача відсутні у зв`язку з тим, що Положення про Державне агентство України ПлейСіті не містить прямої вказівки на складання таких актів, то таке, на думку Агентства ПлейСіті жодним чином, не впливає на наявність/відсутність відповідного права державного органу на складання актів про порушення законодавства про рекламу.
Відповідач звернув увагу, що Закон про рекламу встановлює, що фінансові санкції (штрафи) за порушення встановлених законодавством вимог до реклами азартних ігор, організаторів азартних ігор застосовуються у порядку, визначеному Законом про азартні ігри, а Закон про азартні ігри передбачає порядок застосування відповідних фінансових санкцій (штрафів), визначений Урядом, який в свою чергу визначає, що підставою для застосування фінансової санкції (штрафу) є акт про порушення законодавства про рекламу. Слід зазначити, що Положенням про Державне агентство України ПлейСіті, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 2 травня 2025 року № 505, не передбачено складання акта про порушення законодавства про рекламу або акта, складеного за результатами здійснення планового або позапланового заходу державного нагляду (контролю) за порушення організаторами азартних ігор вимог законодавства про азартні ігри, проте, така практика щодо відсутності у Положенні про державний орган прямої вказівки на право складення відповідного акта перевірки є повсюдною.
Відповідач вважає, що оскаржуване рішення було прийняте з дотриманням вимог законодавства щодо його прийняття, на підставі та у спосіб, що передбачені законодавством, а доводи наведені Позивачем у позовній заяві та заяві про зміну підстав позову не спростовують факту порушення ним вимог законодавства про рекламу у сфері організації та проведення азартних ігор.
Так, на виконання своїх повноважень щодо здійснення контролю за дотриманням законодавства України про рекламу у сфері організації та проведення азартних ігор Агентством ПлейСіті 14.07.2025 було виявлено факт розповсюдження реклами азартних ігор в публікації з ідентифікацією «Промо» за 09.07.2025 о 14:06 за посиланням https://dev.ua/news/ggbet-stav-ofitsiinym-cponsorom-boiu-usyk diubua-ii-1752052955, яка містила зображення з позначенням «GGBET ОФІЦІЙНИЙ ПАРТНЕР».
За посиланням https://dev.ua/news/ggbet-stav-ofitsiinym-cponsorom-boiu-usyk-diubua-ii 17520529 реклама азартних ігор опублікована з ідентифікацією «Промо» з гіперпосиланням https://dev.ua/pages/mediakit, через яке здійснюється перепосилання на веб-сторінку https://dev.ua/pages/mediakit (скриншот 4 додається). При переході за гіперпосиланням «Нативна реклама» (https://mediakit.dev.ua/special/) зазначено, що комерційні матеріали обов`язково маркуються плашками «промо», «партнерські матеріал», або «спецпроєкт». Вартість промо-матеріалу (розміщення готового матеріалу, зокрема прес-релізу, анонсу події) складає 13090 грн.
З метою з`ясування обставин, що мають значення для вирішення справи щодо порушення вимог законодавства про рекламу Агентство ПлейСіті листом від 17.07.2025 № 4-6/872 повідомила ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» про залучення до адміністративного провадження та запросила інформацію та документи, що можуть мати істотне значення для об`єктивного, всебічного розгляду справи. ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» скористалось своїм правом, передбаченим Законом України «Про адміністративну процедуру» та листом від 24.07.2025 (вх. № 864/8 від 24.07.2025) надало в свою позицію щодо виявлених порушень (копія листа додається), яка була проаналізована та взята до уваги Агентством ПлейСіті при прийнятті оскаржуваного рішення. В своєму листі від 24.07.2025 (вх.№ 864/8 від 24.07.2025) ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» стверджувало, що публікація за посиланням https://dev.ua/news/ggbet-stav-ofitsiinym cponsorom-boiu-usyk-diubua-ii-1752052955 «було підготовлено редакцією ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» самостійно, з ініціативи журналістів та вона не є рекламою», «Матеріал було підготовлено та опубліковано на редакційних умовах, тобто без укладення договору, без погодження змісту з третіми сторонами, без будь-якої оплати або іншої форми винагороди», «Зазначена публікація є журналістською новиною, створеною редакцією виключно з власної ініціативи».
Оскільки публікація ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» також відбулася 09 липня 2025 року о 14:06, то твердження щодо авторства редакції та/або журналістського матеріалу ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» не відповідає дійсним обставинам, оскільки текст публікації є ідентичним з текстом, розміщеним за посиланням https://sport.ua/uk/news/776937-ggbet-stav-ofitsiynim-cponsorom-boyu-usik-dyubua-ii, який був оприлюднений 09 липня 2025 року об 11:35. Зазначені обставини додатково засвідчують факт, що публікація наведеного вище матеріалу із зазначенням бренду GGBET є саме рекламою організатора азартних ігор ТОВ «ГГБЕТ», який був розповсюджений на різних ресурсах в одній і тій самій незмінній формі.
Відповідач звернув увагу суду, що реклама азартних ігор може розміщуватися на вебсайті виключно за умови, що канал є зареєстрованим онлайн-медіа, призначеним для осіб старше 21 року. Станом на дату публікації - 09.07.2025, в реєстрі суб`єктів у сфері медіа, держателем та технічним адміністратором якого є Національна рада України з питань телебачення і радіомовлення, були відсутні відомості про реєстрацію ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» суб`єктом у сфері онлайн-медіа.
Листом від 21.07.2025 № 16/65717.07.2025 Національна рада повідомила, що на засіданні Національної ради було розглянуто заяву ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» щодо реєстрації суб`єкта у сфері онлайн-медіа та прийнято рішення, яким зареєстровано ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» суб`єктом у сфері медіа. Проте, розповсюдження реклами азартних ігор в вищезазначеній публікації відбулося 09.07.2025, тобто до моменту реєстрації ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» суб`єктом у сфері медіа.
Відповідач звернув увагу суду, що реклама азартних ігор, розміщена за посиланням https://dev.ua/news/ggbet stav-ofitsiinym-cponsorom-boiu-usyk-diubua-ii-1752052955 не містила інформації про ліцензію, номер, дату її видачі та найменування органу, який видав таку ліцензію. Частиною одинадцятою статті 22-1 Закону про рекламу також передбачена заборонена спрямування реклами на вразливі групи населення (діти, малозабезпечені особи, особи, хворі на психічні захворювання). На вебсайті https://dev.ua не містилось попередження про вікове обмеження, зокрема, що матеріали вебсайту призначені для осіб старше 21 року.
Відповідач вважає твердження позивача, безпідставними та не відповідають положенням чинного законодавства щодо того, що публікація з ідентифікацією «Промо» за 09.07.2025 є інформаційним матеріалом, а не рекламою.
Відповідач заперечив твердження про відсутність оплати за рекламу як підставу відсутності порушень та зазначив, що реклама може мати вираження в різних формах та у різних спосіб, а головним її призначенням є саме формування обізнаності споживачів та їхнього інтересу до особи, ідеї та/або товару. Відтак, оплатний (комерційний) характер реклами не є єдиною визначальною ознакою, за якою можна ідентифікувати рекламу.
Відповідач зазначив, що ввесь матеріал, опублікований 09.07.2025 о 14:06 за посиланням https://dev.ua/news/ggbet-stav-ofitsiinym-cponsorom-boiu-usykdiubua-ii-1752052955, із зображенням, на якому зазначено «GGBET», був зосереджений саме на популяризації бренду «GGBET», який використовує організатор азартних ігор ТОВ «ГГБЕТ». Назва бренду наводилася багаторазово, особливо в контексті його участі як спонсора великої спортивної події. Зокрема, в тексті підкреслено, що GGBET є «букмекерським брендом з українським корінням», що має «нове місце в історії партнерств» та є партнером «зіркового поєдинку». Також було зазначено, що «фани боксу зможуть взяти участь в тематичних конкурсах від GGBET в соцмережах і отримати спецпропозиції до бою на сайті букмекера», що є прямим запрошенням скористатися послугами, що надаються під відповідним брендом.
Відповідач не погодився з твердженнями позивача, що Агентством ПлейСіті при вирішенні адміністративної справи по суті, не дотримано основних принципів, визначених Законом України «Про адміністративну процедуру», оскільки на його думку електронна копія публікації не оформлена належним чином та не долучена до матеріалів справи у вигляді окремого документу із застосуванням електронного цифрового підпису згідно Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг». Зауважив, що ані Закон «Про рекламу», ані Закон України «Про адміністративну процедуру» не містить положень, які б визначали якими саме технічними засобами має здійснюватись фіксація порушень, отже ствердження позивача про неналежність оформлення доказів є безпідставними.
Відповідач просив врахувати доводи, викладені у відзиві на позовну заяву при вирішенні адміністративного спору та відмовити ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» у задоволені позовних вимог у повному обсязі.
Позивач подав відповідь на відзив на позовну заяву, де заперечив твердження відповідача, та вказує, що ТОВ «ДЕВ Україна», воно завжди використовує позначку «Промо» як технічну категорію для групування матеріалів у рубриках спецпроєктів та інформаційних матеріалів, незалежно від того, чи є розміщення таких матеріалі платним. Позивач не погодився з доводами відповідача про те, що метою здійснення публікації було формування/підтримання інтересу до товару чи послуги. 
Щодо добровільної реєстрації ТОВ «ДЕВ Україна» як онлайн-медіа в 2025 році, позивач зазначив, що до березня 2023 року українське законодавство напряму не регулювало електронні періодичні засоби масової інформації, відтак, електронні медіа не мали формальних підстав бути зареєстрованими як ЗМІ; єдиним способом такої реєстрації було створення інформаційної агенції. Оскільки при цьому закон не вимагав обов`язкової реєстрації, а реєстрація інформаційної агенції не надавала медіа виданню та її співробітникам істотних додаткових прав, то велика кількість українських електронних ЗМІ працювали без відповідної реєстрації. Зазначає, що ТОВ «ДЕВ Україна» розмістило новину про спортивну події та спонсорство тому, що ця інформація цікава читачам. Ця обставина та відсутність винагороди за публікацію, є додатковою підставою не вважати цю публікацію рекламою.
Позивач зазначає, що скріншоти відповідача не містять електронного цифрового підпису посадової особи, яка здійснювала фіксацію, вони не мають правового режиму оригінальних електронних документів. Одночасно під час слухань, представники Плейсіті визнали факт редагування скріншотів, а відтак вони не можуть вважатися достовірним підтвердженням будь-якого порушення.
Відповідач подав заперечення на відповідь на відзив позивача, де повторно наголосив, що питання оплатного (комерційного) характеру реклами вже було предметом дослідження в судах, зокрема в рішенні Восьмого апеляційного адміністративного суду від 01.10.2025 у справі №140/4356/24 (№ А/857/31558/25) висловлено позицію стосовно встановленого факту розміщення реклами, а також наголошено на тому, що з аналізу закону про рекламу можна зробити висновок про те, що розповсюдження реклами можливе не лише за гроші, а за іншу винагороду.
Відповідач звернув увагу суду, що заперечення власником торгової марки «GGBET» ТОВ «ГГБЕТ» факту замовлення та оплати публікації, не звільняє самого розповсюджувача реклами - в даному випадку ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» від відповідальності, оскільки законодавством передбачено розмежування відповідальності замовників та розповсюджувачів реклами.
Проте, ТОВ «ДЕВ Україна» станом на дату розповсюдження реклами азартних ігор не був зареєстрованим суб`єктом у сфері медіа, відповідно до положень частини п`ятнадцятої статті 63 Закону України «Про медіа», що стало однією з підстав для застосування Агентством ПлейСіті фінансової санкції (штрафу) за порушення законодавства про рекламу.
Щодо Висновку експерта ННЦ «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса № 13397/13490 від 30.10.2025 відповідач вважає його незаконним та неналежним доказом.
Експерт-мистецтвознавець не є фахівцем із законодавства про рекламу, азартні ігри чи медіаправа. Він не може кваліфікувати інформацію як «рекламу азартних ігор» з правової точки зору як і в цілому трактувати норми законодавства на власний розсуд. Підсумовуючи вищезазначене, зазначаємо що призначення мистецтвознавчої експертизи у цьому випадку є спробою використати неналежний інструмент для вирішення конкретного правового питання. Експерт-мистецтвознавець, отримавши для дослідження такі питання та об`єкт, має право відмовити у проведенні експертизи, оскільки поставлені питання виходять за межі його спеціальних знань та компетенції (абзац дванадцятий пункту 2.1 розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій № 53/5). Відповідно до абзацу дванадцятий пункту 2.1 розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій № 53/5 експерт може відмовитися від проведення експертизи, якщо наданих йому матеріалів недостатньо для виконання покладених на нього обов`язків, а витребувані додаткові матеріали не надані або якщо поставлені питання виходять за межі його спеціальних знань, а також у разі тимчасової втрати працездатності, перебування відповідно до законодавства у відпустці, строк яких не дозволяє виконати експертизу в строки, передбачені цією Інструкцією, або у разі призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період. Повідомлення про відмову має бути вмотивованим. Зважаючи на викладене, Висновок експерта не може бути прийнятий до уваги судом під час розгляду справи, оскільки не є належним та допустимим доказом у справі.
Щодо стверджень позивача про наявність у ТОВ «ДЕВ Україна» статусу суб`єкта онлайн-медіа, відповідач зауважив що особа, яка регулярно поширює масову інформацію під своїм редакційним контролем через власні облікові записи на платформах спільного доступу до інформації, не є суб`єктом у сфері онлайн-медіа, крім випадків, якщо така особа добровільно зареєструється як суб`єкт у сфері онлайн-медіа в порядку, передбаченому статтею 63 цього Закону. Згідно вимог чинного законодавства заявник набуває статусу суб`єкта у сфері медіа та має право розпочинати відповідну діяльність з дня внесення до Реєстру інформації про реєстрацію суб`єкта у сфері медіа. Станом на дату публікації -09.07.2025 в реєстрі суб`єктів у сфері медіа, держателем та технічним адміністратором якого є Національна рада України з питань телебачення і радіомовлення, були відсутні відомості про реєстрацію ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» суб`єктом у сфері онлайн-медіа.
У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити. 
Представник відповідача заперечував проти задоволення позовних вимог та просив у позові відмовити.
Встановивши правові позиції сторін по справі та їх обґрунтування, розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, оглянувши письмові докази, які були надані до матеріалів справи, судом встановлено наступне.
Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «ДЕВ УКРАЇНА» (код ЄДРПОУ 44317511) зареєстроване у статусі юридичної особи 30.06.2021, номер запису: 1000701020000092666. Основними зареєстрованими видами економічної діяльності товариства є: 73.11 Рекламні агентства (основний) 62.09 Інша діяльність у сфері інформаційних технологій і комп`ютерних систем 63.11 Оброблення даних, розміщення інформації на веб-вузлах і пов`язана з ними діяльність 63.12 Веб-портали 63.91 Діяльність інформаційних агентств 63.99 Надання інших інформаційних послуг, н.в.і.у. 73.12 Посередництво в розміщенні реклами в засобах масової інформації 74.10 Спеціалізована діяльність із дизайну 59.11 Виробництво кіно- та відеофільмів, телевізійних програм 59.12 Компонування кіно- та відеофільмів, телевізійних програм 78.10 Діяльність агентств працевлаштування.
09.07.2025 на веб-сайті ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» (далі - Позивач) (dev.ua) була опублікована новина під заголовком «GGBET став офіційним спонсором бою Усик - Дюбуа II». 
14.07.2025 Агенством ПлейСіті за результатами моніторингу мережі Інтернет було виявлено розповсюдження реклами азартних ігор з ознаками порушення встановлених законодавством вимог до реклами азартних ігор, реклами торговельних марок, інших об`єктів права інтелектуальної власності, під якими провадиться діяльність з організації та проведення азартних ігор.
Так, зафіксовано розповсюдження реклами азартних ігор в публікації за 09.07.2025 за посиланням https://dev.ua/news/ggbet-stav-ofitsiinym-cponsorom-boiu-usyk-diubua-ii-1752052955 із зображенням, на якому зазначено «GGBET ОФІЦІЙНИЙ ПАРТНЕР» та з текстом такого змісту:
«Промо
Промо на dev.ua Таке життя 9 липня 2025, 14:06
19 липня на арені «Вемблі» в Лондоні відбудеться поєдинок за звання абсолютного чемпіона світу в хевівейті. У реванші зійдуться чинний чемпіон світу за версіями WBA, WBO, WBC таОлександр Усик та володар титулу IBF Даніель Дюбуа. Вперше в історії поєдинків у надважкій вазі спонсором бою стає букмекерський бренд з українським корінням.
Це вже другий поєдинок Усика проти Дюбуа. Перший відбувся в серпні 2023 року у Польщі - тоді українець переміг британця технічним нокаутом. Реванш для Дюбуа має особливе значення, адже він проходитиме в його рідному місті на культовому стадіоні «Вемблі», який вважається «Домом англійського футболу». Для Усика це унікальна можливість увійти в історію як триразовий абсолютний чемпіон світу та довести свою першість, тож поєдинок обіцяє стати легендарною подією для всього світового спорту.
Для цієї історичної події міжнародний бренд GGBET став партнером Queensberry таto Fight. Співпраця передбачає візуальну інтеграцію GGBET на елементах рингу, а також прояви бренду в промоматеріалах і в ключових подіях: на пресконференції бійців 17 липня, контрольному зважуванні 18 липня та на самому поєдинку. Також фани боксу зможуть взяти участь в тематичних конкурсах від GGBET в соцмережах і отримати спецпропозиції до бою на сайті букмекера.
«Ще одна неймовірна подія в історії боксу і, авжеж, неймовірна подія для нашого бренду. Для GGBET це нова сторінка в історії партнерств, адже долучитись до зіркового поєдинку, за яким стежитиме весь світ - цеlevel. Окрему цінність представляє можливість бути дотичними до події, у якій бере участь гордість України - Олександр Усик. Тримаємо лінію боксу і налаштовуємось на видовищний бій», - зазначив СEO GGBET Сергій Міщенко.
Букмекерський бренд GGBET не вперше підтримує боксерські поєдинки світового масштабу. У 2024 році GGBET UA був партнером ексклюзивних україномовних трансляцій обох боїв Олександра Усика проти Тайсона Ф`юрі на. На глобальній арені букмекерський бренд неодноразово ставав офіційним спонсором провідних кіберспортивних турнірів: серії турнірів BLAST Premier з СS 2, The International 2022 з2 і багатьох інших. Наразі GGBET тримає лінію на класичний спорт і активно підтримує українські спортивні команди та події».
15.07.2026 Департаментом цифрових рішень та здійснення контрольно - наглядових функцій було направлено доповідну записку до Агенства ПлейСіті разом з інформаційною довідкою №3/2025/Р від 15.07.2026, якою було встановлено порушення Закону України «Про рекламу», яка містить висновок, що реклама азартних ігор, розміщена на вебсайті https://dev.ua за посиланням https://dev.ua/news/ggbet-stav-ofitsiinym-cponsorom-boiu-usyk-diubua-ii-1752052955 (далі - Посилання) містить ознаки порушення таких вимог Закону про рекламу:- абзацу 6 частини першої статті 22і Закону про рекламу, оскільки в Реєстрі суб`єктів у сфері медіа, держателем та технічним адміністратором якого є Національна рада України з питань телебачення і радіомовлення, відсутні відомості про реєстрацію вебсайту https://dev.ua у якості онлайн-медіа;- частини четвертої статті 22 і Закону про рекламу, оскільки інформація за Посиланням подана як спонсорська, зокрема анонс спортивної події супроводжується зображенням із написом «GGBET офіційний партнер»;- частини п`ятої статті 22і Закону про рекламу, оскільки реклама, розміщена за Посиланням, не супроводжується текстовим попередженням такого змісту: «Участь в азартних іграх може викликати ігрову залежність. Дотримуйтеся правил (принципів) відповідальної гри»;- частини дев`ятої статті 22і Закону про рекламу, оскільки реклама азартних ігор за Посиланням не містила інформацію про ліцензію, номер, дату її видачі та найменування органу;- частини одинадцятої статті 22і Закону про рекламу, оскільки реклама азартних ігор, розміщена за Посиланням, може бути спрямована на вразливі верстви населення, зокрема на дітей. Функціоналом вебсайті https://dev.ua не передбачена технічна можливість застосування вікових обмежень для інформації, зокрема реклами азартних ігор, а також не містить відповідного попередження про вікове обмеження. 
Листом від 17.07.2025 №4-6/872 Агенство ПлейСіті було повідомлено ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» про розпочате адміністративне провадження у справі про порушення вимог законодавства про рекламу та залучення позивача до розгляду справи про порушення вимог законодавства про рекламу як учасника адміністративного провадження. З метою з`ясування обставин, що мають значення для вирішення справи про порушення вимог законодавства про рекламу Агенство ПлейСіті вимагало від ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» надати інформацію щодо реклами азартних ігор, згідно переліку. Роз`яснено права та обов`язки передбачені ст. 38 Закону про процедуру та ч. 3 ст. 26 Закону про рекламу. 
Крім того, листом від 17.07.2025 №4-10/873 Агенство ПлейСіті було повідомлено ТОВ «ГГБЕТ» про розпочате адміністративне провадження у справі про порушення вимог законодавства про рекламу та залучення позивача до розгляду справи про порушення вимог законодавства про рекламу як учасника адміністративного провадження. З метою з`ясування обставин, що мають значення для вирішення справи про порушення вимог законодавства про рекламу Агенство ПлейСіті вимагало від ТОВ «ГГБЕТ» надати інформацію щодо розповсюдження за посиланням реклами азартних ігор, згідно переліку. Встановлено час для надання витребуваної інформації. Роз`яснено права та обов`язки передбачені ст. 38 Закону про процедуру та ч. 3 ст. 26 Закону про рекламу. 
Листом від 17.07.2025 №4-4/870 Агенство ПлейСіті звернулось до Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення про надання інформації щодо дати подання ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» до Національної ради заяви про реєстрацію суб`єкта у сфері онлайн - медіа. 
Листом від 21.07.2025 №16/657 Національна рада України з питань телебачення і радіомовлення повідомила, що ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА», м. Київ, звернулося до Національної ради 10.06.2025 із заявою про реєстрацію суб`єкта у сфері онлайн-медіа: вид - вебсайт, назва онлайн-медіа - «dev.ua: ІТ в Україні», доменне ім`я: https://dev.ua /. 20.06.2025 надійшли від ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» уточнюючі документи щодо назви онлайн-медіа - «dev.ua». 17.07.2025 на засіданні Національної ради розглядалося питання про заяву ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА», м. Київ, щодо реєстрації суб`єкта у сфері онлайн- медіа. Національна рада 17.07.2025 ухвалила рішення № 1547 та вирішила: зареєструвати 1. ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ДЕВ УКРАЇНА», м. Київ, суб`єктом у сфері онлайн- медіа; 2. внести до Реєстру суб`єктів у сфері медіа відомості щодо реєстранта ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА», м. Київ, та присвоїти ідентифікатор у Реєстрі, зазначивши: суб`єкт у сфері онлайн-медіа; ідентифікатор медіа-R40-06350; адреса, за якою здійснюється редакційний контроль - пл. Спортивна, буд. 1-а, вежа В, пов. 11, м. Київ, 01001; кінцеві бенефіціарні власники - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ; вид онлайн-медіа - вебсайт; назва онлайн-медіа - «dev.ua»; для сервісів, що надаються через мережу Інтернет - ІР-адреса: динамічна; доменне ім`я: https://dev.ua; реєстрант: ОСОБА_4; територія надання сервісів: територія України та територія поза межами державного кордону України.
Листом від 23.07.2025 №23.07.2025/01 ТОВ «ГГБЕТ» повідомило Агенство ПлейСіті, що не є ні рекламодавцем, ні виробником, ні розповсюджувачем Матеріалів за Посиланням. З огляду на що просило закрити адміністративне провадження.
Листом від 24.07.2025 ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» повідомило Агенство ПлейСіті, що не має можливості надати копію затвердженого макету реклами, а також договору з рекламодавцем, акту виконаних робіт, платіжних документів або іншої документації, що підтверджує факт замовлення або оплати відповідного матеріалу, оскільки: 1) відповідну публікацію було підготовлено редакцією ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» самостійно, з ініціативи журналістів та вона не є рекламою; 2) публікація мала інформаційний, а не рекламний характер, і була підготовлена у межах журналістського висвітлення спортивної події, що становить суспільний інтерес; 3) жодного договору, замовлення чи погодження зі стороною, що володіє брендом GGBET, не укладалося; 4) будь-яка оплата або інша винагорода за публікацію не здійснювалася. На підтвердження цих тез ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» було надано виписки по всім своїм банківським рахункам за період з 01.06.2025 по 17.07.2025. 
Повідомлено, що ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» у межах своєї редакційної діяльності регулярно висвітлює значущі події які можуть бути цікаві ІТ-фахівцям шляхом публікації їх анонсів. Ця подія мала значний суспільний резонанс як в Україні, так і за її межами. Матеріал було підготовлено та опубліковано на редакційних умовах, тобто без укладення договору, без погодження змісту з третіми сторонами, без будь-якої оплати або іншої форми винагороди. Вказано, що редакція ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» розміщує анонси подій, які вважає суспільно значущими та цікавими для своєї читацької аудиторії, зокрема - міжнародні спортивні поєдинки за участі українських спортсменів. Зазначена публікація є журналістською новиною, створеною редакцією виключно з власної ініціативи. У тексті публікації зазначається, що бренд GGBET став офіційним спонсором боксерського поєдинку Усик - Дюбуа. Така інформація відображає факт публічного спонсорства, широко висвітлений у ЗМІ, та має значення для інформування аудиторії про спортивну подію міжнародного масштабу. Зокрема, інформація про спонсорство бренду GGBET згаданого поєдинку була висвітлена як журналістська новина у публікаціях міжнародних медіа.
Серед іншого, ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» було повідомлено, що не вважає цю публікацію рекламою, редакція оперативно видалила з сайту публікацію, щодо якої у Державного агентства України ПлейСіті виникли питання та провела роз`яснювальну роботу всередині редакції. З огляду на наведене позивач просив не застосовувати фінансові санкції та закрити адміністративне провадження.
За результатами перевірки, відповідач склав акт про порушення вимог законодавства про рекламу від 28.07.2025 № 2/3/2025 (далі - акт).
Відповідно до Акта за результатами здійснення аналізу наявної інформації уповноваженими особами Агентства ПлейСіті встановлено таке: ТОВ «ГГБЕТ» не здійснювало замовлення реклами, розповсюдженої за посиланням https://dev.ua/news/ggbet-stav-ofitsiinym-cponsorom-boiu-usyk-diubua-ii-1752052955; розповсюджувачем реклами азартних ігор за посиланням https://dev.ua/news/ggbet-stav-ofitsiinym-cponsorom-boiu-usyk-diubua-ii-1752052955 є ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» (код ЄДРПОУ 4431751) 
Таким чином, ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» як розповсюджувач реклами азартних ігор за посиланням https://dev.ua/news/ggbet-stav-ofitsiinym-cponsorom-boiu-usyk-diubua-ii-1752052955, є особою, ванною у порушенні встановленого законодавством порядку розповсюдження та розміщення реклами азартних ігор, зокрема вимог частин 1, 5, 6 та 11 ст. 22 ^1 Закону про рекламу.
Листом від 29.07.2025 №4-8/1003 Агенство ПлейСіті було направлено на адресу позивача Акт про порушення вимог законодавства про рекламу ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» від 28.07.2025 №2/3/2025 та запрошено керівника або уповноважену особу ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» з`явитися 05.08.2025 о 10 год. 00 хв. до приміщення Агенства ПлейСіті на розгляд питання про застосування фінансових штрафних санкцій.
Листом від 01.08.2025 №4-8/1049 Агенство ПлейСіті було повідомлено ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА», що питання, порушені у листі ТОВ «ДЕВ Україна» від 24.07.2025, належать до компетенції Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, яка є органом державного регулювання діяльності у сфері медіа, а також органом нагляду (контролю) у цій сфері, відповідно до частини четвертої статті 6 Закону України «Про медіа», та органу спільного регулювання у сфері онлайн-медіа.
05.08.2025 відбувся розгляд адміністративної справи в порядку Закону України «Про адміністративну процедуру».
Розглянуто клопотання за вихідними №05-03/08 та №05-04/08 від 05.07.2025 щодо експерта спеціаліста. Зазначено, що долучати до справи експертів лінгвістів не є необхідним, оскільки у представників ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» була можливість зробити це до слухання та відмовив у задоволенні клопотання, додавши що про результати буде повідомлено додаткового у письмовому вигляді і перейшов до розгляду клопотань №05-05/08 та №05-06/08 від 05 липня 2025 року та підкреслив, що клопотання №05-05/08 від 05 липня 2025 року ніяк не допоможе у розгляді справи тому, що справа стосується ймовірної реклами організатора азартних ігор, яка розповсюджувалась не суб`єктом медіа, а вказані норми законодавства, які наведені у клопотанні, стосуються суб`єктів медіа, тому для вирішення справи це не буде мати ніякого значення і у задоволенні клопотання відмовив.
Рішенням Державного агенства України ПлейСіті від 20.08.2025 №69-Р Про закриття адміністративного провадження у справі про порушення вимог законодавства про рекламу, відповідно до пункту 23 частини першої статті 8 Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор», пункту 6 частини другої статті 65 Закону України «Про адміністративну процедуру», пункту 8 та підпункту 25 пункту 10 Положення про Державне агентство України ПлейСіті, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02 травня 2025 року № 505, враховуючи інформацію, викладену у доповідній записці Департаменту цифрових рішень та здійснення контрольно- наглядових функцій від 20.08.2025 № ВН-4/4НК/148, Агентством ПлейСіті було вирішено закрити адміністративне провадження у справі про порушення вимог законодавства про рекламу, що було розпочато на підставі доповідної записки Департаменту цифрових рішень та здійснення контрольно-наглядових функцій від 15.07.2025 № ВН-4/4НК/61 (далі - адміністративне провадження), стосовно учасника адміністративного провадження, який був залучений до адміністративного провадження листом Агентства ПлейСіті від 17.07.2025 №4-10/873, у зв`язку з відсутністю достатніх доказів, що підтверджують вчинення цим суб`єктом господарювання порушення.
Роз`яснено, що рішення може бути оскаржене до адміністративного суду за територіальною підсудністю, встановленою частиною першою статті 25 Кодексу адміністративного судочинства України, протягом шести місяців з дня набрання ним законної сили.
08.08.2025 Агенством ПлейСіті було прийнято оскаржуване рішення №63 - Р «Про застосування фінансових санкцій (штрафів) за порушення вимог законодавства про рекламу до ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА», де зазначено, що відповідно до абзацу дев`ятого частини першої статті 26 Закону України «Про рекламу» (далі - Закон), частини четвертої статті 58, частин першої та третьої статті 59 Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор», статті 4 Закону України «Про виконавче провадження», Закону України «Про адміністративну процедуру», абзаців вісімнадцятого та двадцять другого підпункту 3 пункту 4 Положення про Державне агентство України ПлейСіті, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 2 травня 2025 року № 505, абзацу четвертого пункту 4 Порядку застосування Комісією з регулювання азартних ігор та лотерей фінансових санкцій (штрафів), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 9 лютого 2022 року № 101, за результатами розгляду справи про порушення вимог законодавства про рекламу у сфері організації та проведення азартних ігор ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА», а саме вимог частин першої, п`ятої, шостої та одинадцятої статті 22і Закону, що відображено в Акті про порушення вимог законодавства про рекламу ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» від 28 липня 2025 року № 2/3/2025, Державним агентством України ПлейСіті (код ЄДРПОУ 45883055, місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Бориса Грінченка, 3) 
Відповідно до рішення вирішено застосувати до ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» (код ЄДРПОУ 44317511, адреса: Україна, 01001, місто Київ, пл. Спортивна, будинок 1-А, вежа В, поверх 11) фінансову санкцію (штраф) у розмірі 4 800 000 (чотири мільйони вісімсот тисяч) грн, відповідно до частини першої статті 59 Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор». ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА»:
1) здійснити сплату штрафу, визначеного пунктом 1 цього рішення, до Державного бюджету України згідно з кодом класифікації доходів бюджету 21082500 «Штрафні (фінансові) санкції за порушення законодавства у сфері організації та проведення азартних ігор і лотерейній сфері», отримувач: ГУК у м. Києві /м. Київ/ 21082500, код отримувача (ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), номер рахунку (ІВАН): ПА728999980313070012000026001, не пізніше трьох місяців з дня набрання законної сили цим рішенням;
2) повідомити Агентство ПлейСіті про добровільне виконання цього рішення не пізніше трьох місяців з дня набрання цим рішенням законної сили або його оскарження.
Департаменту цифрових рішень та здійснення контрольно-наглядових функцій забезпечити надсилання ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» копії цього рішення у строки та спосіб, встановлені законодавством, повідомлення про застосування фінансових санкцій (штрафів).
Відділу фінансів, бухгалтерського обліку та звітності повідомити Департамент правового забезпечення про надходження сплати штрафу, зазначеного в пункті 1 цього рішення, до Державного бюджету України.
Департаменту правового забезпечення у разі, якщо протягом трьох місяців з дня набрання законної сили цим рішенням ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» письмово не повідомить Агентство ПлейСіті про добровільне виконання рішення і воно не буде оскаржене в судовому порядку, забезпечити передання цього рішення як виконавчого документа до органів державної виконавчої служби для примусового виконання згідно із законом.
Відділу організаційного забезпечення оприлюднити це рішення на офіційному вебсайті Агентства ПлейСіті не пізніше п`яти робочих днів з дня його прийняття.
Роз`яснено, що це рішення може бути оскаржене до адміністративного суду за територіальною підсудністю, встановленою частиною першою статті 25 Кодексу адміністративного судочинства України, протягом трьох місяців з дня набрання ним законної сили.
Роз`яснено, що рішення набирає чинності та законної сили з дня його прийняття, а законної сили як виконавчий документ - через три місяці з дня набрання ним чинності. У разі оскарження цього рішення в судовому порядку, воно визнається виконавчим документом з дня набрання законної сили відповідним судовим рішенням у справі.
Вказано, що строк пред`явлення цього рішення до виконання як виконавчого документа становить три місяці з дня, наступного за днем після набрання ним законної сили.
Позивач не погодившись із правомірністю рішення Державного агенства ПлейСіті від 08.08.2025 № 63-Р звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ДЕВ Україна» (ТОВ «ДЕВ Україна») (код ЄДРПОУ 44317511; місцезнаходження юридичної особи: Україна, 01001, місто Київ, пл. Спортивна, будинок 1-А, вежа В, поверх 11) зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань 30.06.2021 номер запису: 1000701020000092666.
Видами діяльності є: 
73.11 Рекламні агентства (основний) 62.09 Інша діяльність у сфері інформаційних технологій і комп`ютерних систем 63.11 Оброблення даних, розміщення інформації на веб-вузлах і пов`язана з ними діяльність 63.12 Веб-портали 63.91 Діяльність інформаційних агентств 63.99 Надання інших інформаційних послуг, н.в.і.у. 73.12 Посередництво в розміщенні реклами в засобах масової інформації 74.10 Спеціалізована діяльність із дизайну 59.11 Виробництво кіно- та відеофільмів, телевізійних програм 59.12 Компонування. кіно- та відеофільмів, телевізійних програм 78.10 Діяльність агентств працевлаштування.
Засади рекламної діяльності в Україні, а також відносини, що виникають у процесі виробництва, розповсюдження та споживання реклами, регулює Закон України від 03.07.1996 №270/96-ВР «Про рекламу».
01.04.2025 набрав чинності Закон України від 04.12.2024 № 4116-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України з метою боротьби з ігровою залежністю (лудоманією) та вдосконалення державного регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор та лотерей» (далі - Закон № 4116-ІХ), прикінцевими та перехідними положеннями якого Кабінету Міністрів України було доручено до 01.04.2025 ліквідувати Комісію з регулювання азартних ігор та лотерей і утворити центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері організації та проведення азартних ігор та лотерейній сфері. 
Так, з метою реалізації положень зазначеного вище закону, Кабінетом Міністрів України було прийнято постанову від 25.03.2025 №336 «Про ліквідацію Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей», яка набрала чинності 01.04.2025. 
Пунктом 1, 2 цієї Постанови визначено ліквідувати Комісію з регулювання азартних ігор та лотерей, та установлено, що правонаступником майна, прав і обов`язків Комісії, що ліквідується згідно з пунктом 1 цієї постанови, є Державне агентство ПлейСіті. Пунктом 6 Порядку здійснення заходів, пов`язаних з утворенням, реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.10.2011 №1074 визначено, що права та обов`язки органів виконавчої влади переходять, серед іншого, у разі ліквідації органу виконавчої влади і передачі його завдань та функцій іншим органам виконавчої влади - до органів виконавчої влади, визначених відповідним актом Кабінету Міністрів України. 
Як вбачається із Постанови від 25.03.2025 №336 «Про ліквідацію Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей» права та обов`язки Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей переходять до Агентства ПлейСіті. Відповідно до абзацу 2 пункту 12 Порядку здійснення заходів, пов`язаних з утворенням, реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.10.2011 року №1074, орган виконавчої влади, щодо якого набрав чинності акт Кабінету Міністрів України про його припинення, продовжує здійснювати повноваження та виконувати функції з формування і реалізації державної політики у визначеній Кабінетом Міністрів України сфері до набрання чинності актом Кабінету Міністрів України щодо можливості забезпечення здійснення утвореним органом виконавчої влади його повноважень та виконання функцій. 
Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 30.05.2025 №519-р «Про можливість забезпечення здійснення Державним агентством ПлейСіті функцій і повноважень» погоджено можливість забезпечення здійснення Агентством ПлейСіті покладених на нього згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 02.05.2025 №505 «Про затвердження Положення про Державне агентство України ПлейСіті» функцій і повноважень. 
Тобто, з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України від 25.03.2025 № 336 «Про ліквідацію Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей» та розпорядження Уряду від 30.05.2025 №519-р «Про можливість забезпечення здійснення Державним агентством ПлейСіті функцій і повноважень» з 30.05.2025 права та обов`язки Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей перейшли до Агентства ПлейСіті. 
Відповідно до абзацу дев`ятого частини першої статті 26 Закону України «Про рекламу» (далі - Закон про рекламу) контроль за дотриманням законодавства України про рекламу здійснюють у межах своїх повноважень центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері організації та проведення азартних ігор та лотерейній сфері - щодо реклами у сфері організації та проведення азартних ігор. Центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері організації та проведення азартних ігор та лотерейній сфері, відповідно до Положення про Державне агентство України ПлейСіті, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.05.2025 № 505 є Агентство ПлейСіті. 
Крім цього, відповідно до абзацу 22 підпункту 3 пункту 4 Положення про Державне агентство України ПлейСіті, затвердженого постановою Уряду від 02.05.2025 №505, Агентство ПлейСіті відповідно до покладених на нього завдань у сфері організації та проведення азартних ігор здійснює контроль за дотриманням законодавства про рекламу у сфері організації та проведення азартних ігор. Абзацом четвертим частини 10 статті 27 Закону «Про рекламу» передбачено, що фінансові санкції (штрафи) за порушення встановлених законодавством вимог до реклами азартних ігор, організаторів азартних ігор застосовуються у порядку, визначеному Законом України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор».
Частиною першою статті 59 Закону «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор» встановлено, що до рекламодавців, виробників реклами та/або розповсюджувачів реклами за порушення встановлених законодавством вимог до реклами азартних ігор, реклами торговельних марок, інших об`єктів права інтелектуальної власності, під якими провадиться діяльність з організації та проведення азартних ігор, а також інших позначень, під якими проводяться азартні ігри, застосовується штраф у розмірі 600 мінімальних заробітних плат. Частиною третьою статті 59 Закону про азартні ігри визначено, що фінансові санкції (штрафи), передбачені цією статтею, застосовуються за рішенням Уповноваженого органу у порядку, передбаченому статтею 58 цього Закону. 
Відповідно до частини четвертої статті 58 Закону «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор», порядок застосування фінансових санкцій (штрафів), передбачених цим Законом, визначається Кабінетом Міністрів України. Абзацом четвертим пункту 4 Порядку застосування Комісією з регулювання азартних ігор та лотерей фінансових санкцій (штрафів), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.02.2022 №101 (далі - Порядок) передбачено, що підставою для прийняття рішення КРАІЛ про застосування фінансових санкцій (штрафів) до організаторів азартних ігор та інших суб`єктів господарювання у випадках, передбачених Законом, є акт, складений КРАІЛ про порушення вимог законодавства про азартні ігри та/або законодавства про рекламу. 
Таким чином, у зв`язку з тим, що Агентство ПлейСіті визначено правонаступником прав та обов`язків Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей, наявністю повноважень на здійснення контролю за дотриманням законодавства про рекламу у сфері організації та проведення азартних ігор, передбачених, як Законом про рекламу так і Положенням про державний орган, дії Порядку, яким передбачено підставу для прийняття рішення про застосування фінансових санкцій (штрафів) до суб`єктів господарювання (розповсюджувачів реклами за порушення встановлених законодавством вимог до реклами азартних ігор, реклами торговельних марок, інших об`єктів права інтелектуальної власності, під якими провадиться діяльність з організації та проведення азартних ігор), до ТОВ «ДЕВ Україна» було застосовано фінансову санкцію (штраф), відповідно до рішення Агентства ПлейСіті від 08.08.2025 № 63-Р на підставі Акта про порушення законодавства про рекламу ТОВ «ДЕВ Україна» від 28 липня 2025 року № 2/3/2025.
Щодо повноважень Агентства ПлейСіті на право складати акти про порушення законодавства про рекламу.
Закон України «Про рекламу» визначає, що фінансові санкції (штрафи) за порушення встановлених законодавством вимог до реклами азартних ігор, організаторів азартних ігор застосовуються у порядку, визначеному Законом про азартні ігри, в свою чергу Закон України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор» передбачає порядок застосування відповідних фінансових санкцій (штрафів), визначений Кабінетом Міністрів України, який визначає, що підставою для застосування фінансової санкції (штрафу) є Акт про порушення законодавства про рекламу. Наведене відповідає ч. 7 ст. 10 Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор», де визначено порядок здійснення заходів державного нагляду (контролю) за ринком азартних ігор.
Відповідно до 7 ст. 10 Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор» за результатами перевірки складається акт перевірки у двох примірниках. У разі проведення контрольованої гри до початку або під час проведення перевірки відомості про її здійснення та результати відображаються в акті перевірки, а створені під час проведення контрольованої гри аудіо-, відеозаписи та/або фотоматеріали додаються до акта перевірки.
Акт перевірки підписується уповноваженими посадовими особами Уповноваженого органу та третіми особами (у разі їх залучення), які брали участь у контрольованій грі (у разі її проведення), а також керівником чи уповноваженим представником організатора азартних ігор. Один примірник акта зберігається в Уповноваженому органі, а другий вручається керівнику чи уповноваженому представнику організатора азартних ігор.
У разі відмови керівника чи уповноваженого представника організатора азартних ігор підписати акт планової чи виїзної позапланової перевірки уповноважена посадова особа Уповноваженого органу вносить до такого акта відповідний запис, а другий примірник акта надсилається організатору азартних ігор рекомендованим листом із повідомленням про вручення або на адресу електронної пошти у формі електронного документа, складеного відповідно до законодавства у сфері електронного документообігу.
У разі проведення безвиїзної позапланової перевірки акт перевірки надсилається організатору азартних ігор протягом п`яти робочих днів після закінчення такої перевірки рекомендованим листом із повідомленням про вручення або на адресу електронної пошти у формі електронного документа, складеного відповідно до законодавства у сфері електронного документообігу.
Поряд з цим, Положенням про Державне агентство України ПлейСіті, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 02.05.2025 № 505, не передбачено складання акта про порушення законодавства про рекламу або акта, складеного за результатами здійснення планового або позапланового заходу державного нагляду (контролю) за порушення організаторами азартних ігор вимог законодавства про азартні ігри.
Аналогія закону та аналогія права допускається для застосування адміністративним судом виключно з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень та лише у випадку взагалі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини.
На цьому наголосив Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі № 640/23179/19.
Відповідно до частини шостої статті 7 КАС України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).
Враховуючи вищевикладене, покликання позивача про відсутність повноважень у Агентства ПлейСіті на право складати акти про порушення законодавства про рекламу є необґрунтованими та такими, що не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи. 
Щодо покликань позивача стосовно того, що публікація під назвою «GGBET став офіційним спонсором бою Усик - Дюбуа II» на вебресурсі dev.ua за посиланням https://dev.ua/news/ggbet-stav-ofitsiinymcponsorom-boiu-usyk-diubua-ii- 1752052955 від 09.07.2025 року є журналістською новиною, створеною редакцією ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» виключно з власної ініціативи, не є рекламою, оскільки відсутність оплата за її розміщення, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини першої статті 1 Закону про рекламу:
реклама - інформація про особу, ідею та/або товар, розповсюджена за грошову чи іншу винагороду або з метою самореклами в будь-якій формі та в будь-який спосіб і призначена, щоб сформувати або підтримати у прямий (пряма реклама, телепродаж) або непрямий (спонсорство, розміщення товару (продакт-плейсмент) спосіб обізнаність споживачів реклами та їхній інтерес щодо таких особи, ідеї та/або товару
рекламодавець - особа, яка є замовником виробництва та/або розповсюдження реклами;
виробник реклами - особа, яка повністю або частково здійснює виробництво реклами;
розповсюджувач реклами - особа, яка здійснює розповсюдження реклами.
Відповідно до частини першої статті 22^1 Закону про рекламу, реклама азартних ігор, реклама торговельних марок, інших об`єктів права інтелектуальної власності, під якими провадиться діяльність з організації та проведення азартних ігор, а також інших позначень, під якими проводяться азартні ігри (далі - реклама азартних ігор), забороняється, крім реклами:
у лінійних аудіовізуальних та аудіальних медіа з 23 години до 6 години;
у спеціалізованих виданнях, присвячених азартним іграм та/або спорту, призначених для осіб старше 21 року;
безпосередньо у приміщеннях гральних закладів;
на веб-сайтах організаторів азартних ігор та/або в мобільних додатках організаторів азартних ігор, через які провадиться діяльність у сфері організації та проведення азартних ігор, а також на веб-сторінках організаторів азартних ігор на платформах спільного доступу;
у зареєстрованих відповідно до Закону України «Про медіа» онлайн-медіа, призначених для осіб старше 21 року;
у зареєстрованих відповідно до Закону України «Про медіа» нелінійних аудіовізуальних медіа, за умови застосування технічної можливості щодо спрямування реклами на осіб старше 21 року;
на платформах спільного доступу до інформації, платформах спільного доступу до відео, пошукових системах (пошукових сервісах), за умови застосування технічної можливості таких платформ та систем (сервісів) щодо спрямування реклами на осіб старше 21 року.
Згідно з частиною третьою статті 22^1 Закону про рекламу, реклама азартних ігор не повинна формувати думку, що виграти в азартну гру легко, а також, що участь в азартних іграх може бути джерелом доходів чи альтернативою роботі.
Відповідно до абзацу першого частини четвертої статті 22^1 Закону про рекламу, у спонсорстві забороняється використання торговельних марок, інших об`єктів права інтелектуальної власності, під якими провадиться діяльність з організації та проведення азартних ігор. Не можуть бути спонсорами суб`єкти господарювання, які мають ліцензію на провадження діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор.
Положення абзацу першого цієї частини не поширюються на спонсорство у сфері фізичної культури і спорту (крім дитячого та дитячо-юнацького спорту), а саме на спонсорство спортивних команд, спортсменів, спортивних заходів та спортивних змагань, трансляцій спортивних заходів та спортивних змагань, доведення до загального відома та/або публічного сповіщення об`єктів права інтелектуальної власності, створених у результаті прямої трансляції спортивних заходів та спортивних змагань, за умови що таке спонсорство здійснюється:
без використання засобів зовнішньої реклами;
без розміщення на зовнішніх та/або внутрішніх поверхнях транспортних засобів та/або метрополітену;
без розміщення всередині будинків, споруд, крім розміщення у приміщеннях гральних закладів, а також у закритих приміщеннях під час проведення спортивних заходів та спортивних змагань.
Частиною п`ятою статті 22^1 Закону про рекламу визначено, що реклама азартних ігор, торговельних марок, інших об`єктів права інтелектуальної власності, під якими провадиться діяльність з організації та проведення азартних ігор, інших позначень, під якими проводяться азартні ігри, повинна супроводжуватися текстовим або звуковим попередженням такого змісту: «Участь в азартних іграх може викликати ігрову залежність. Дотримуйтеся правил (принципів) відповідальної гри». Кожному попередженню, що подається у текстовій формі, відводиться не менше 15 відсотків площі (обсягу) всієї реклами. Колір тексту попередження має бути чорним, а колір фону попередження - білим. 
Відповідно до частини шостої статті 22^1 Закону про рекламу, замовником виготовлення, розміщення, розповсюдження реклами азартних ігор може бути виключно суб`єкт господарювання, який має ліцензію на провадження відповідного виду діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор.
Частиною дев`ятою статті 22^1 Закону про рекламу встановлено, що реклама азартних ігор має містити відомості про ліцензію, номер, дату її видачі та найменування органу, який видав рекламодавцю ліцензію на провадження відповідного виду діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор.
Відповідно до частини третьої статті 9 Закону про рекламу, інформаційний, авторський чи редакційний матеріал, в якому привертається увага до конкретної особи чи товару, який формує або підтримує обізнаність та інтерес глядачів (слухачів, читачів, користувачів) щодо цих особи чи товару та який розповсюджується за грошову чи іншу винагороду, повинен ідентифікуватися як реклама з дотриманням вимог цього Закону з використанням слова «реклама».
Відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань Товариство з обмежено відповідальністю «ГГБЕТ» (LIMITED LIABILITY COMPANY "GGBET") (код ЄДРПОУ 44912194, місцезнаходження: 02002, м. Київ, вул. Євгена Сверстюка, буд. 17, офіс. 601, місце провадження діяльності - вебсайт https://ggbet.ua.) видами діяльності є: 92.00 Організування азартних ігор (основний) 62.01 Комп`ютерне програмування; 93.29 Організування інших видів відпочинку та розваг. ТОВ «ГГБЕТ» проводить діяльність з організації та проведення азартних ігор на підставі ліцензій, виданих відповідно до рішень КРАІЛ від 08.08.2023 № 128 і № 129, та використовує у своїй діяльності бренд організатора азартних ігор «GGBET», наведене не спростовується сторонами. 
За посиланням https://dev.ua/news/ggbet-stav-ofitsiinym-cponsorom-boiu-usyk-diubua-ii-1752052955#google_vignette стаття опублікована під маркуванням «Промо» з гіперпосиланням https://dev.ua/pages/mediakit, через яке здійснюється перепосилання на веб-сторінку https://dev.ua/pages/mediakit.
При переході за гіперпосиланням «Нативна реклама» (https://mediakit.dev.ua/special/) зазначено, що комерційні матеріали обов`язково маркуються плашками «промо», «партнерські матеріал», або «спецпроєкт». 
Вартість промо-матеріалу (розміщення готового матеріалу, зокрема прес-релазу, анонсу події) складає 13090 грн. Наведене не заперечується сторонами.
Згідно умов розміщення, промо-матеріал повинен відповідати Закону України «Про рекламу».
В публічному договорі (https://dev.ua/files/contract.pdf?rev=20220329) зазначено, що цей публічний договір регулює відношення з надання відплатних рекламних послуг на інформаційному електронному ресурсі DEV.UA між товариством з обмеженою відповідальністю «Дев Україна» в особі директора ОСОБА_3 та замовником рекламно-інформаційних послуг, який акцептував публічну пропозицію про укладення Договору (оферту), а також взаємні права, обов`язки Сторін, їх відповідальність за невиконання (неналежне виконання) зобов`язань за цим Договором.
У додатку 1 до Публічного договору про надання рекламно-інформаційних послуг від 14 липня 2021 року містяться тарифи на розміщення рекламно-інформаційних матеріалів, відповідно до яких вартість розміщення промо-матеріалу, підготовлений Замовником та узгоджений з Виконавцем (до 2 узгоджень із Замовником), складає 17000 грн.
Пунктом 5 Публічного договору про надання рекламно-інформаційних послуг від 14 липня 2021 року визначено, що Виконавець (прим. - ТОВ «Дев Україна») не несе відповідальність за зміст рекламно-інформаційних матеріалів, які надаються Замовником, так само як і за зміст інформації, що розташована на технічних та інформаційних ресурсах Замовника.
Згідно з пунктом 6.11 цього договору Замовник відшкодовує Виконавцю всі збитки, що було завдано у зв`язку з розміщенням рекламно-інформаційних матеріалів Замовника, які не відповідають законодавству України.
В пункті 10.3 Публічного договору про надання рекламно-інформаційних послуг від 14 липня 2021 року зазначені реквізити виконавця - ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА»: Товариство з обмеженою відповідальністю ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» («Dev Ukraine» LLC) ЄДРПОУ 44317511 Адреса: Україна, 01001, місто Київ, площа Спортивна, будинок 1-А, поверх 11. E-mail: hello@dev.ua.
В Угоді користувача, розміщеної за посиланням https://dev.ua/pages/agreement, не зазначено суб`єкта господарювання, який здійснює адміністрування вебсайту. 
Проте, відповідно до пункту 3.3. Угоди користувача, проходження Користувачем процедури реєстрації та (або) автентифікації на Сайті прирівнюється до письмової згоди Користувача на обробку його персональних даних.
Так, позивач зазначає про відсутність оплати за публікацію, а отже відсутні ознаки реклами. Матеріалами справи не встановлено наявність договору та оплати між ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» та ТОВ «ГГБЕТ», оскільки сторонами не було надано відповідних документів під час розгляду справи. 
Варто зауважити, що про наявність договору між товариствами, неможливо встановити безпосередньо з державних реєстрів, оскільки ЄДР не містить відомостей про договори, укладені юридичною особою. 
Тобто, твердження позивача про відсутність укладеного договору з ТОВ «ГГБЕТ» перевірити не вбачається можливим. 
Проте, відповідно до п. 15 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про рекламу» рекламою є інформація про особу, ідею та/або товар, розповсюджена за грошову чи іншу винагороду або з метою самореклами в будь-якій формі та в будь-який спосіб і призначена, щоб сформувати або підтримати у прямий (пряма реклама, телепродаж) або непрямий (спонсорство, розміщення товару (продакт-плейсмент) спосіб обізнаність споживачів реклами та їхній інтерес щодо таких особи, ідеї та/або товару.
Відповідно до п. 20 ч. 1 Закону України «Про рекламу» розміщення товару (продакт-плейсмент) - форма розповсюдження реклами, яка полягає у включенні за грошову або іншу винагороду безпосередньо товару, послуги, торговельної марки, іншого об`єкта права інтелектуальної власності, під якими провадиться діяльність, або рекомендації щодо них до будь-якої відмінної від реклами програми аудіовізуального медіа, включаючи фільми, або користувацького контенту. 
Відтак, з аналізу вказаної норми резюмується, що розповсюдження реклами можливе не лише за гроші, а й за іншу винагороду.
Суд наголошує, що при переході за гіперпосиланням «Нативна реклама» (https://mediakit.dev.ua/special/) зазначено, що комерційні матеріали обов`язково маркуються плашками «промо», «партнерські матеріал», або «спецпроєкт». Вартість промо-матеріалу (розміщення готового матеріалу, зокрема прес релізу, анонсу події) складає 13 090 грн. 
Тобто, виходячи з матеріалів справи, публікація від 09.07.2025, яка була предметом моніторингу та визнана рекламою в оскаржуваному рішенні містила позначку «Промо», яка у свою чергу відповідно до інформації, яка містилась вебсайті https://dev.ua, віднесена до категорії «комерційні матеріали», а отже підлягала оплаті. 
Заперечення позивача про отримання оплати не спростовує підстав для можливості отримання оплати грошовими коштами або іншою винагородою, погодженою сторонами. 
Крім того, відповідно до п. 1, 42 ст. 1 Закону України «Про медіа» аудіовізуальним медіа є медіа-сервіс, основним призначенням якого або відокремленої частини якого є надання загальній аудиторії доступу до програм, що здійснюється з інформаційною, розважальною чи навчальною метою під редакційним контролем суб`єкта у сфері медіа за допомогою електронних комунікаційних мереж, а саме: телевізійне мовлення (лінійний аудіовізуальний медіа-сервіс) або аудіовізуальний медіа-сервіс на замовлення (нелінійний аудіовізуальний медіа сервіс); радіомовлення (лінійний аудіомедіа-сервіс) або аудіальний медіа-сервіс на замовлення (нелінійний аудіомедіа-сервіс); 
програма - сукупність рухомих зображень зі звуком чи без звуку, що незалежно від тривалості є самостійним елементом розкладу чи каталогу програм суб`єкта у сфері аудіовізуальних медіа, зокрема програма новин, фільм, трансляція спортивних заходів чи спортивних змагань, інший аудіовізуальний твір, у тому числі дитячі програми, музичні кліпи; для цілей аудіальних медіа програма включає аудіальну інформацію, що незалежно від тривалості є самостійним елементом розкладу чи каталогу програм, зокрема програма новин, добірка пісень, інструментальних музичних творів, інший аудіальний твір. 
Так, станом на 09.07.2025, тобто дату розповсюдження публікації ТОВ «ДЕВ Україна» не було зареєстрованим суб`єктом у сфері медіа, відповідно до положень ч. 15 ст. 63 Закону України «Про медіа», а було зареєстровано лише 17.07.2025, тобто після оприлюднення публікації, що не заперечується позивачем та підтверджено наданими сторонами доказами по справі.
Щодо доводів позивача, що публікація за посиланням https://dev.ua/news/ggbet-stav-ofitsiinym-cponsorom-boiu-usyk-diubua-ii 1752052955 є журналістською ініціативою позивача, наведене спростовується Актом про порушення вимог законодавства про рекламу ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» №2/3/2025 від 28.07.2025, яким проведено моніторинг та встановлено, що за посиланням https://sport.ua/uk/news/776937-ggbet-stav ofitsiynim-cponsorom-boyu-usik-dyubua-ii на вебсайті суб`єкта у сфері медіа ТОВ «СПОРТ ЮА» (ідентифікатор медіа R40-05688; вид онлайн-медіа - вебсайт; назва онлайн-медіа - «Sport.ua») 09.07.2025 об 11:35 опублікована реклама з ідентичним текстом, яка містила текстове попередження щодо ризиків участі в азартній грі та номер ліцензії ТОВ «ГГБЕТ»: « 19 липня на арені «Вемблі» в Лондоні відбудеться поєдинок за звання абсолютного чемпіона світу в хевівейті. У реванші зійдуться чинний чемпіон світу за версіями WBA, WBO, WBC та IBO Олександр Усик та володар титулу IBF Даніель Дюбуа. Вперше в історії поєдинків у надважкій вазі спонсором бою стає букмекерський бренд з українським корінням. Це вже другий поєдинок Усика проти Дюбуа. Перший відбувся в серпні 2023 року у Польщі - тоді українець переміг британця технічним нокаутом. Реванш для Дюбуа має особливе значення, адже він проходитиме в його рідному місті на культовому стадіоні «Вемблі», який вважається «Домом англійського футболу». Для Усика це унікальна можливість увійти в історію як триразовий абсолютний чемпіон світу та довести свою першість, тож поєдинок обіцяє 17 стати легендарною подією для всього світового спорту. Для цієї історичної події міжнародний бренд GGBET став партнером Queensberry та Ready to Fight. Співпраця передбачає візуальну інтеграцію GGBET на елементах рингу, а також прояви бренду в промоматеріалах і в ключових подіях: на пресконференції бійців 17 липня, контрольному зважуванні 18 липня та на самому поєдинку. Також фани боксу зможуть взяти участь в тематичних конкурсах від GGBET в соцмережах і отримати спецпропозиції до бою на сайті букмекера. «Ще одна неймовірна подія в історії боксу і, авжеж, неймовірна подія для нашого бренду. Для GGBET це нова сторінка в історії партнерств, адже долучитись до зіркового поєдинку, за яким стежитиме весь світ - це high level. Окрему цінність представляє можливість бути дотичними до події, у якій бере участь гордість України - Олександр Усик. Тримаємо лінію боксу і налаштовуємось на видовищний бій», - зазначив СEO GGBET Сергій Міщенко. Букмекерський бренд GGBET не вперше підтримує боксерські поєдинки світового масштабу. У 2024 році GGBET UA був партнером ексклюзивних україномовних трансляцій обох боїв Олександра Усика проти Тайсона Ф`юрі на MEGOGO. На глобальній арені букмекерський бренд неодноразово ставав офіційним спонсором провідних кіберспортивних турнірів: серії турнірів BLAST Premier з СS 2, The International 2022 з Dota 2 і багатьох інших. Наразі GGBET тримає лінію на класичний спорт і активно підтримує українські спортивні команди 
УЧАСТЬ В АЗАРТНИХ ІГРАХ МОЖЕ ВИКЛИКАТИ ІГРОВУ ЗАЛЕЖНІСТЬ. ДОТРИМУЙТЕСЯ ПРАВИЛ (ПРИНЦИПІВ) ВІДПОВІДАЛЬНОЇ ГРИ. GGBET здійснює діяльність відповідно до ліцензій від 23.08.2023 року, виданих відповідно до рішень КРАІЛ №128 та №129 від 08.08.2023».
Також, на вебсайті https://sport.ua міститься попередження щодо обмеження віку: «Матеріали сайту призначені для осіб старше 21 року (21+). Участь в азартних іграх може викликати ігрову залежність. Дотримуйтесь правил (принципів) відповідальної гри».
Тобто, твердження позивача є необґрунтованими та такими, що спростовуються доказами наявними в матеріалах справи.
Щодо Висновку експертів №13397/13490 за результатами проведення комплексної судової лінгвістичної та мистецтвознавчої експертизи від 30.10.2025 суд зауважує, що наведені у висновку експертів обставини не знаходять свого підтвердження за результатами оцінки сукупності доказів, наявних у матеріалах справи, та не узгоджуються з іншими встановленими судом фактичними даними. Суд не встановив достатнього взаємного зв`язку між викладеними у ньому висновками та фактичними даними, підтвердженими іншими доказами у справі. При цьому наведені експертами висновки не усувають наявних суперечностей між доказами та не дають підстав для достовірного встановлення обставин, на які посилається позивач. 
За таких обставин зазначений висновок не може мати визначального доказового значення для встановлення відповідних обставин справи.
Отже, судом встановлено, що позивач не заперечує того факту, що розміщував публікацію з ідентифікацією «Промо» від 09.07.2025 посиланням https://dev.ua/news/ggbet-stav-ofitsiinym-cponsorom-boiu-usyk diubua-ii-1752052955, без реєстрації ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» суб`єктом у сфері онлайн-медіа.
Тобто, позивач усвідомлюючи відсутність права на розміщення публікації з ідентифікацією «Промо», без відповідного рішення Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, розмістив публікацію з ідентифікацією «Промо» від 09.07.2025.
Твердження позивача, що останнім було направлено заявку на отримання такого права до Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, яка не була розглянута у визначений законодавством строк не спростовують наведеного, адже надання права розповсюджувати рекламу бренду організатора азартних ігор, заявник набуває статусу суб`єкта у сфері медіа та має право розпочинати відповідну діяльність з дня внесення до Реєстру інформації про реєстрацію суб`єкта у сфері медіа.
Так, відповідно до вимог ст. 22-1 Закону України «Про рекламу», якою визначено у яких випадках допускається реклама торговельних марок, інших об`єктів права інтелектуальної власності, під якими провадиться діяльність з організації та проведення азартних ігор, а також інших позначень, під якими проводяться азартні ігри, зокрема у зареєстрованих відповідно до Закону України «Про медіа» онлайн-медіа, призначених для осіб старше 21 року, позивач не мав права розповсюджувати рекламу бренду організатора азартних ігор без відповідної реєстрації.
Щодо покликань позивача про порушення Закону України «Про адміністративну процедуру» під час розгляду адміністративного провадження відносно ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» суд зазначає наступне.
Позивач вказує, що скріншоти, які були здійснені під час моніторингу перевірки не є достовірними та допустимими доказами порушення, оскільки відсутній електронний цифровий підпис особи, яка його здійснювала. 
Так, ч. 7 ст. 53 Закону України «Про адміністративну процедуру» визначено, що якщо законодавством не визначено докази та/або засоби доказування, якими можуть підтверджуватися обставини справи, адміністративний орган на власний розсуд визначає належність, допустимість, достовірність та достатність зібраних ним чи наданих учасниками адміністративного провадження доказів. 
У постанові Верховного Суду від 30 квітня 2025 року у справі №357/7533/22 суд зазначив, що повідомлення, відправлені через застосунки-месенджери, є електронним доказом, який має розглядатися та оцінюватися судом за своїм внутрішнім переконанням у сукупності з іншими доказами. Колегія суддів наголосила, що подання електронного доказу в паперовій копії саме по собі не визнає такий доказ недопустимим.
Отже, у 2025 році Верховний Суд підтвердив тенденцію, започатковану Великою Палатою у 2023 році.
Саме в постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 червня 2023 року у справі №916/3027/21 суд чітко узагальнив підходи до оцінки електронних доказів, зокрема роздруківок листування в електронній пошті та месенджерах.
Велика Палата наголосила, що поняття "електронний доказ" є ширшим за поняття "електронний документ". Якщо електронний документ - це лише файл із визначеними реквізитами, зокрема з електронним підписом, то електронний доказ - це будь-яка інформація в цифровій формі, що має значення для справи. До таких доказів належать і повідомлення з месенджерів, і електронні листи, і додані до них файли. Суд повинен оцінювати ці матеріали відповідно до статті 86 ГПК України, виходячи з внутрішнього переконання та з урахуванням усіх інших доказів у справі.
Однак Велика Палата зауважила: суд може прийняти електронне листування як доказ лише тоді, якщо воно дозволяє ідентифікувати авторів і достовірно встановити зміст повідомлень. Тобто важливо не просто подати скриншот чи роздруківку, а продемонструвати, що це саме той обмін повідомленнями між конкретними сторонами, без змін чи маніпуляцій.
У цій постанові Велика Палата відступила від низки попередніх позицій Верховного Суду, де суди відмовляли у прийнятті скриншотів або роздруківок електронного листування через відсутність електронного підпису чи неможливість перевірити їх достовірність.
Так, у справі №643/6581/19 позивачка намагалася підтвердити договір найму квартири за допомогою листування у Viber. Касаційний цивільний суд, погодившись із висновками апеляційного суду, зазначив, що такі роздруківки не можуть самостійно слугувати доказом укладення договору, але підкреслив, що це не означає повну неможливість використання електронного листування у суді.
У справі №904/2882/18 суд також відмовив у врахуванні паперової копії скриншоту електронної переписки, оскільки з неї неможливо було встановити, чи саме такий лист було відправлено та отримано, і вона не відповідала вимогам Закону №851-IV через відсутність електронного підпису.
У справі, №922/1151/18, суд уточнив, що електронні листи регулюються законодавством про електронні документи та електронний цифровий підпис, і роздруківка з вебсайту без зазначених реквізитів не є електронним документом, проте це не виключає можливості належного використання електронного листування як доказу за умови дотримання вимог закону.
Отже, у всіх наведених постановах Верховний Суд послідовно дотримується правової позиції про те, що роздруківки електронного листування не є ані письмовими доказами, ані електронними документами (копіями електронних документів) в розумінні частини першої статті 5 Закону №851-IV. 
Водночас якщо суд, враховуючи конкретні обставини справи, встановлює, що відповідне листування дозволяє ідентифікувати його учасників і підтверджує доводи сторін - наприклад, щодо наявності відносин чи проведення перемовин - воно може бути прийняте як доказ і оцінене разом з іншими матеріалами справи.
У міжнародному контексті важливим є рішення ЄСПЛ у справі "Егіль Ейнарссон проти Ісландії" (2017), яке стало першим випадком, коли Суд розглядав пост у соціальній мережі як доказ. ЄСПЛ підкреслив, що електронні публікації та супровідні матеріали, включно зі скриншотами поширень і коментарів, можуть бути належними та допустимими доказами.
Так, до матеріалів справи додано zip файл в якому міститься файл « 14072025 Інформаційна довідка DEV.UA.docx» разом з електронними цифровими підписами Коптєва Євгена Сергійовича та Поляк Юлії Вікторівни. 
З огляду на наведене, суд не приймає до уваги доводи позивача, що скріншоти здійснені під час здійснення моніторингу та прикріплені до Інформаційної довідки є неналежним та недопустимим доказом по справі.
Крім того, позивач покликався на не розгляд клопотань під час розгляду адміністративного провадження. Однак, наведене спростовується Протоколом слухання у Державному агенстві України ПлейСіті про застосування фінансових санкцій (штрафів) до ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» №20 від 20.08.2025, з якого вбачається, що відповідачем було розглянуто заявлені клопотання позивача №05-01/08, №05-02/08, №05-07/08, №05-03/08, №05-04/08, №05-05/08, №05-06/08 від 05.07.2025, надано право на ознайомлення з матеріалами справи та направлено відповідні матеріали на електронну адресу. 
Відповідно до ст. 17 Закону України «Про адміністративну процедуру» особа має право бути заслуханою адміністративним органом, надавши пояснення та/або заперечення у визначеній законом формі до прийняття адміністративного акта, який може негативно вплинути на право, свободу чи законний інтерес особи.
Адміністративний орган зобов`язаний здійснювати інформування та консультування учасників адміністративного провадження з питань, що стосуються адміністративного провадження, а також щодо змісту їхніх прав та обов`язків.
Особа має право у передбаченому законом порядку витребовувати та/або надавати документи, а також інші докази, що стосуються обставин адміністративної справи.
Статтею 28 Закону України «Про адміністративну процедуру» визначено права та обов`язки учасників адміністративного провадження. 
Учасники адміністративного провадження мають право:
1) отримувати від адміністративного органу роз`яснення щодо порядку здійснення адміністративного провадження, а також щодо змісту своїх прав та обов`язків у межах адміністративного провадження, визначених законом;
2) брати участь в адміністративному провадженні особисто або через своїх представників;
3) ознайомлюватися з матеріалами справи (крім відомостей, що відповідно до закону віднесені до інформації з обмеженим доступом), робити з них витяги, копії тощо, у тому числі з використанням технічних засобів, під час здійснення та після завершення адміністративного провадження, отримувати інформацію про процедурні дії та процедурні рішення, вчинені (прийняті) під час здійснення адміністративного провадження;
4) бути заслуханими адміністративним органом з питань, що є предметом адміністративного провадження, до прийняття адміністративного акта, який може негативно вплинути на право, свободу чи законний інтерес такого учасника;
5) отримувати та надавати документи, інші докази, що стосуються обставин справи;
6) бути поінформованими про дату, час і місце слухання у справі (в разі його проведення);
7) подавати клопотання про:
а) відвід посадової особи адміністративного органу, яка розглядає справу, а також відвід особи, яка сприяє розгляду справи;
б) залучення до участі в адміністративному провадженні іншого учасника та/або особи, яка сприяє розгляду справи;
в) витребування документів або відомостей, необхідних для розгляду та вирішення справи;
г) призначення експертизи, отримання консультації та/або висновку спеціаліста;
ґ) зупинення адміністративного провадження;
д) поновлення адміністративного провадження;
е) продовження строку здійснення адміністративного провадження;
є) відмову від розгляду заяви або скарги та закриття адміністративного провадження;
ж) вчинення іншої дії, що не суперечить закону та сприяє розгляду справи;
8) бути поінформованими про результат вирішення справи;
9) отримати адміністративний акт;
10) досягти примирення на будь-якому етапі здійснення адміністративного провадження за скаргою;
11) оскаржити у передбаченому законом порядку адміністративний акт, процедурне рішення або дію, бездіяльність адміністративного органу;
12) користуватися іншими визначеними законом правами в адміністративному провадженні.
Тобто, судом не встановлено порушення відповідачем під час здійснення розгляду адміністративного провадження, відносно ТОВ «ДЕВ УКРАЇНА» Закону України «Про адміністративну процедуру».
Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для визнання протиправними та скасування рішення ДЕРЖАВНОГО АГЕНТСТВА УКРАЇНИ ПЛЕЙСІТІ № 63 - Р від 08.08.2025 про застосування фінансових санкцій (штрафів) у розмірі 4 800 000 грн.
Крім цього, у контексті оцінки решти доводів позовної заяви, звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Решта доводів позивача щодо наведених доказів, ґрунтуються виключно на власному трактуванні відповідних положень законодавства і обставин та не викликають обґрунтованих сумнівів у суду щодо допустимості і достовірності таких доводів, а тому, з огляду на позицію ЄСПЛ у справі «Проніна проти України» (Pronina v. Ukraine), заява № 63566/00, 18.07.2006 , суд не вважає за необхідне надавати детальну відповідь на решту таких аргументів.
Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Серявін та інші проти України» зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
Крім того, у справі «Трофимчук проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.
Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Згідно ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені судом, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
При цьому, суд враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.
Зазначений висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Згідно з ч. 1 ст. 9, ст. 72, ч.1, 2, 5 ст. 77 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.
Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
Інші доводи сторін не спростовують викладеного та не доводять протилежного.
Відповідно до вимог ч.1 ст.139 КАС України, судові витрати стягненню не підлягають.
Керуючись ст.ст. 13, 14, 241, 243, 246, 250, 255, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в:
В задоволенні адміністративного позову - відмовити. 

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Я.В. Горобцова 

Горобцова Я.В.