Справа № 727/7122/26
Провадження № 2/727/2521/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2026 року м. Чернівці 
Шевченківський районний суд м. Чернівців в складі: 
головуючого судді Дубець О.С., 
за участю секретаря судового засідання Чебуришкіної Н.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Шевченківського районного суду м.Чернівців цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Чернівецької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, 

ВСТАНОВИВ:

І. ОПИСОВА ЧАСТИНА

Зміст позовних вимог та процесуальні дії вчинені в ході справи
ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Чернівців із даним позовом, в якому просить надати додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його матері ОСОБА_2 , яка помела ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у два місяці з дня набрання рішенням законної сили.
Ухвалою суду від 25 травня 2026 року відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Цією ж ухвалою витребувано у приватного нотаріуса Чернівецького міського нотаріального округу Чернівецької області Душинської Ніни Валеріївни належним чином засвідчену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відповідач своїм право на подання відзиву не скористався. 
Ухвалою суду від 16 червня 2026 року підготовче провадження у справі закрито та справа призначена до судового розгляду. 

Стислий виклад позицій учасників процесу 
В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що є сином ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , після смерті якої відкрилася спадщина.
За життя ОСОБА_2 склала заповіт від 11 квітня 2007 року, відповідно до якого заповіла позивачу належну їй земельну ділянку площею 0,0632 га, надану для ведення садівництва, АДРЕСА_1 .
Позивач зазначає, що з 2019 року і до дня смерті спадкодавиця проживала та була зареєстрована у квартирі АДРЕСА_2 , тоді як він проживав та був зареєстрований окремо – у квартирі АДРЕСА_3 цього ж будинку, яка належить його дружині.
Після смерті матері відкрилася спадщина, яка складається із зазначеної земельної ділянки. Разом із тим позивач не подав заяву про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк, оскільки через стан здоров`я, а саме: перенесене оперативне втручання, пов`язане з розривом медіального меніска лівого колінного суглоба, тривалий час проходив післяопераційне лікування, реабілітацію та був обмежений у самостійному пересуванні.
У квітні 2026 року позивач звернувся до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку для її прийняття. 
Причиною пропуску строку позивач вважає тривалу хворобу, перенесене оперативне втручання та проходження післяопераційного лікування і реабілітації, що, на його думку, є поважними причинами пропуску строку.
У зв`язку з наведеним просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
В судове засідання позивач та його представниця – адвокатка Сарафінчан І.Ф. – не з`явилися. Від адвокатки надійшла заява, в якій остання просить проводити розгляд справи без участі позивача та без її участі. Позовні вимоги підтримала та просила задовольнити з мотивів, наведених в позовній заяві. 
Представниця Чернівецької міської ради – Осовська М.М. – подала заяву, в якій просила розглянути справу за її відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечувала.
Частиною 3 статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Відповідно до частини1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
У відповідності до частини 4 статті 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось у зв`язку із неявкою у судове засідання всіх учасників справи.

ІІ. МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Фактичні обставини справи та зміст спірних правовідносин, встановлені судом
Дослідивши докази по справі судом встановлені такі фактичні обставини справи та зміст спірних правовідносин.
Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 01 вересня 2023 року Першим відділом реєстрації актів цивільного стану у місті Чернівці Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 88 років у місті Чернівці, актовий запис № 224.
Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , його батьками записані: батько – ОСОБА_3 , матір`ю – ОСОБА_2 .
Відповідно до копії заповіту, посвідченого 11 квітня 2007 року приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Козловою Н.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 4064, ОСОБА_2 на випадок своєї смерті заповіла ОСОБА_1 належну їй земельну ділянку площею 0,0632 га, надану для ведення садівництва, що знаходиться на території садівничого товариства «Берізка» по АДРЕСА_1 .
Відповідно до копії Державного акта на право приватної власності на землю серії І-ЧВ № 010961, виданого на підставі рішення виконавчого комітету Чернівецької міської ради народних депутатів від 16 грудня 1997 року № 936/24 та зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 1944, ОСОБА_2 належала на праві приватної власності земельна ділянка площею 0,0632 га, розташована на території садівничого АДРЕСА_1 , для ведення садівництва.
Відповідно до довідки про реєстрацію / останнє місце проживання № 95489945 від 01.10.2024, виданої Департаментом надання адміністративних послуг Чернівецької міської ради, встановлено, що ОСОБА_2 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 , з 19 листопада 1919 року по день смерті – ІНФОРМАЦІЯ_1 , станом на день смерті спадкодавиці інших зареєстрованих осіб за вказаною адресою не було.
Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 176185643 від 02 серпня 2019 року, ОСОБА_1 на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_2 загальною площею 42,3 кв. м, право власності на яку зареєстровано на підставі договору купівлі-продажу квартири від 02 серпня 2019 року.
Згідно з виписним епікризом з медичної карти стаціонарного хворого № 19600/1054 позивач перебував на стаціонарному лікуванні в ортопедично-травматологічному відділенні Обласної клінічної лікарні м. Чернівців, де ОСОБА_1 , де йому було встановлено діагноз «розрив медіального меніска лівого колінного суглоба», проведено артроскопію лівого колінного суглоба.
Також судом встановлено, що відповідно до інформаційної довідки приватного нотаріуса Чернівецького міського нотаріального округу Чернівецької області Душинської Н.В. від 28 травня 2026 року № 63/01-16, позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку. Крім того, зазначено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не відкривалася.
Як вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 27 квітня 2026 року № 42/02-31, приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Душинською Н.В. відмовлено ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії з підстав пропуску строку для прийняття спадщини.
З урахуванням встановлених обставин справи та досліджених доказів суд дійшов висновку, що предметом даного позову є визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Релевантні джерела права й акти, їх застосування та позиція суду 
Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в установленому законом порядку звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до положень статей 12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, а кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.
Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства (частини 2 статті 15 ЦК України).
Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.
Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб — спадкоємців.
Згідно зі статтею 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи, з якого виникає право на спадкування.
Відповідно до частини першої статті 1228 ЦК України вкладник має право розпорядитися правом на вклад у банку на випадок своєї смерті шляхом складення заповідального розпорядження.
Відповідно до статті 1268 ЦК України спадкоємець має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому спадкоємець, який не проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, не вважається таким, що прийняв спадщину.
Згідно зі статтею 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину та не проживав разом зі спадкодавцем, зобов`язаний подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців з дня відкриття спадщини.
Отже, з моменту смерті ОСОБА_2 у спадкоємця виникло право на спадкування, а закон покладає на спадкоємця, який не проживав разом зі спадкодавцем, обов`язок у шестимісячний строк звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.
Судом встановлено, що у визначений законом шестимісячний строк заяв про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 ніхто не подав. Осіб, які б були зареєстровані разом із померлою на день її смерті судом також не встановлено. 
Судом також встановлено, що за життя ОСОБА_2 склала заповіт від 11 квітня 2007 року, яким заповіла позивачу належну їй земельну ділянку площею 0,0632 га, розташовану на території садівничого товариства «Берізка» по вул. Вашківській у м. Чернівцях.
Позивач на час відкриття спадщини разом зі спадкодавицею не проживав та заяву про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк не подав.
Разом з тим, матеріалами справи підтверджується, що причиною пропуску строку для прийняття спадщини є стан здоров`я позивача, який по причині перенесеного оперативне втручання у зв`язку з розривом медіального меніска лівого колінного суглоба, та подальшого тривалого лікування та реабілітації, не мав можливості вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.
Аналіз зазначеної норми свідчить, що для визначення додаткового строку необхідною є наявність поважних причин пропуску строку, тобто таких обставин, які були об`єктивними, непереборними, істотними та не залежали від волі спадкоємця.
Суд також враховує правові висновки, викладені у практиці Верховного Суду. 
Так, у постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зазначено, що визначення додаткового строку можливе лише за наявності поважних причин пропуску строку, пов`язаних з об`єктивними труднощами для спадкоємця.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18), відповідно до якої суд повинен встановити наявність перешкод для подання заяви та надати оцінку їх поважності.
Згідно з правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у справі № 6-85цс12, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, а спадкоємець, який не проживав разом зі спадкодавцем, зобов`язаний у встановлений строк подати заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до роз`яснень, викладених у постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення додаткового строку, суд повинен досліджувати поважність причин пропуску строку, при цьому поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для спадкоємця.
Як зазначено у постанові Верховного Суду від 17 грудня 2021 року у справі № 369/6254/19, оцінка поважності причин пропуску строку повинна здійснюватися з урахуванням періоду від моменту відкриття спадщини до спливу шестимісячного строку.
При цьому до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини можуть бути віднесені обставини, пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для спадкоємця щодо своєчасного вчинення дій, необхідних для прийняття спадщини.
З огляду на зазначене, суд бере до уваги, що позивач обґрунтовує пропуск строку для прийняття спадщини станом свого здоров`я, а саме перенесеним оперативним втручанням, тривалим післяопераційним лікуванням та реабілітацією, які, на його думку, створили об`єктивні труднощі для своєчасного звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.
Таким чином, суд дійшов висновку, що перенесене позивачем оперативне втручання, подальше тривале лікування та реабілітація є об`єктивними обставинами, які не залежали від його волі та створили істотні труднощі для своєчасного звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, а тому є поважними причинами пропуску строку для її прийняття.

Висновки за результатами розгляду справи 
При вирішенні даного спору суд враховує, що одним із проявів верховенства права є забезпечення справедливого балансу між правами та інтересами сторін, а також реальна можливість особи реалізувати свої права.
Відповідно до пункту 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», рішення може бути обґрунтоване лише тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Ващенко проти України» від 26 червня 2008 року, принцип змагальності передбачає, що суд досліджує доводи сторін у межах поданих ними матеріалів і не виходить за межі заявлених вимог.
Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим, тобто ухваленим на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин справи, підтверджених належними та допустимими доказами.
Оцінивши у сукупності досліджені докази, суд встановив, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини, однак такий пропуск зумовлений поважними причинами, що об`єктивно унеможливило своєчасне звернення до нотаріуса.
За таких обставин суд доходить висновку, що заявлені позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню, оскільки визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини забезпечить реалізацію його спадкових прав та не порушить прав інших осіб.
Керуючись статтями 12, 13, 81, 263-265, 268, 273, 351-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 до Чернівецької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Визначити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 РНОКПП НОМЕР_3 додатковий строк тривалістю у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обчислюється з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржено безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне найменування учасників процесу:
Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_5 , РНОКПП: НОМЕР_3 .
Відповідач: Чернівецька міська рада, юридична адреса: м. Чернівці, Центральна площа, 1, ЄРДПОУ 36068147.

Дата складання повного судового рішення 23 липня 2026 року. 

Суддя     Дубець О.С.