Харківський окружний адміністративний суд 	
61700, м. Харків, майдан Свободи, 6, inbox@adm.hr.court.gov.ua, ЄДРПОУ: 34390710

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
м.Харків 
13 липня 2026 року №520/30861/25 
Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді – Лариси Мар`єнко, розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін у судове засідання адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій України у Харківській області про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:
Позивач – ОСОБА_1 , звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд: визнати протиправним та скасувати наказ Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій України у Харківській області №183-НК/658012 від 27.10.2025 про накладення дисциплінарного стягнення.
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що наказом відповідача №183-НК/658012 від 27.10.2025 на ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження. На думку позивача, результати службового розслідування необ`єктивні, не відповідають вимогам наказу МВС України від 05.05.2015 №515 "Про затвердження Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту", вину особи повністю не доведено, не взято до уваги письмові пояснення, відтак наказ про накладення дисциплінарного стягнення підлягає скасуванню як протиправний.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 26.11.2025 відкрито спрощене позовне провадження у справі за правилами статті 262 КАС України.
Представник відповідача надіслав суду відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнав, посилаючись на те, що службова перевірка проведена з урахуванням всіх обставин вчиненого проступку, а наказ про накладення дисциплінарного стягнення від 27.10.2025 року №183-НК/658012 прийнятий в порядку, спосіб та в межах повноважень, визначених чинним законодавством України.
Позивач надала суду відповідь на відзив та заперечення, в яких не погодилась з доводами представника відповідача, викладеними у відзиву на позовну заяву, наполягала на тому, що службове розслідування проведено з рядом процедурних порушень, а рапорт і пояснення ОСОБА_2 не відповідають дійсності.
У запереченнях на відповідь на відзив та додаткових поясненнях відповідач вказав, що ОСОБА_1 постійно допускає порушення службової дисципліни, на зауваження керівників та колег не реагує, конструктивну критику не сприймає, не вживає заходів для виправлення порушень.
Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст.229 КАС України.
Відповідно до частини 5 статті 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Оцінивши повідомлені позивачем та відповідачем обставини, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини.
Позивач – ОСОБА_1 , з 12.03.2007 року по теперішній час проходить службу в Державній службі України з надзвичайних ситуацій. З 28.08.2025 по теперішній час – на посаді інженера відділення розслідування пожеж дослідно-випробувальної лабораторії аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України в Харківській області, що підтверджується довідкою Управління персоналу Головного управління ДСНС України в Харківській області від 13.12.2025 №1039/640.
Наказом Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій України у Харківській області від 14.10.2025 №НС-204/658090 за фактом неналежного виконання службових обов`язків інженером відділення розслідування пожеж дослідно-випробувальної лабораторії ОСОБА_3 призначено проведення службового розслідування.
Висновком службового розслідування, затвердженого начальником АРЗ СП ГУ ДСНС України в Харківській області Олександром Мокренко 27.10.2025 року встановлено, що у період з 06.10.2025 по 10.10.2025 інженер відділення розслідування пожеж ОСОБА_4 знаходилась на лікарняному. Рапорт про вихід з лікарняного Євгенія Золкіна надала із запізненням, 13.10.2025, а також не доповіла своєму безпосередньому начальнику – начальнику ДВЛ Богдану Павленку про закінчення лікування. В результаті чого було прийнято рішення про заміну ОСОБА_5 11.09.2025 в чергуванні посадових осіб ДВЛ для дослідження пожеж і надзвичайних ситуацій техногенного характеру, пов`язаних із пожежами згідно графіку цілодобового чергування уповноважених осіб ДВЛ для своєчасної перевірки заяв про пожежі (події) та участі в розслідуванні кримінальних правопорушень, пов`язаних з пожежами, у складі слідчо-оперативної групи на жовтень 2025 року.
Таким чином, ОСОБА_6 порушила вимоги пункту 31 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 №593, яким встановлені зобов`язання начальницькому складу доповідати своєму безпосередньому керівникові (начальникові) про події та обставини, що стосуються виконання службових обов`язків та повідомляти безпосередньому керівникові (начальникові) про місце свого перебування у разі відсутності на службі з інших поважних причин (перебування на лікарняному тощо), а також вимоги пункту 1 розділу ІІІ Порядку тимчасового звільнення осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту Головного управління ДСНС України у Харківській області від виконання службових обов`язків у разі тимчасової непрацездатності та допуск до виконання службових обов`язків після виходу з лікарняного, затвердженого наказом Головного управління від 26.08.2025 №НС-1524/65 "Про порядок здійснення електронного обліку та контролю листків непрацездатності", яким встановлено у перший день після хвороби термінове подання рапорту про вихід з лікарняного особою начальницького складу на ім`я керівника підрозділу із зазначенням дати, з якої особа фактично приступає до виконання службових обов`язків.
Наказом Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій України у Харківській області від 27.10.2025 №183-НК/658012 (по особовому складу), за неналежне виконання службових обов`язків на майора служби цивільного захисту ОСОБА_1 , інженера відділення розслідування пожеж дослідно-випробувальної лабораторії, накладене дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.
Вважаючи наказ відповідача про накладення дисциплінарного стягнення від 27.10.2025 №183-НК/658012 безпідставним та незаконним, прийнятим з порушенням процедури, позивач звернулась з даним позовом до суду, з метою його скасування.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступних підстав та мотивів.
Відповідно до Статуту Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Держаної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, затвердженого наказом ДСНС України від 18.05.2013 №240 (у редакції наказу ДСНС України від 11.09.2025 №1139) АРЗ СП ГУ ДСНС України у Харківській області підрозділ територіального підпорядкування із статусом державної аварійно-рятувальної служби, є юридичною особою, має Статут. Засновник загону Державна служба України з надзвичайних ситуацій, Загін підпорядковується Головному управлінню Держаної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, особовий склад Загону складається з осіб рядового і начальницького складу, які проходять службу цивільного захисту за контрактом та відповідно до Кодексу цивільного захисту України, та працівників, з якими укладається трудовий договір відповідно до Кодексу цивільного захисту України.
Загін у своїй діяльності керується Конституцією України, законами України, актами Президента України, Верховної Ради України та Кабінету Міністрів України, наказами МВС, ДСНС України, територіального органу, іншими нормативно-правовими актами у сфері рятувальної справи, цивільного захисту та діяльності аварійно-рятувальних служб, а також Статутом.
Відповідно до статті 101 Кодексу цивільного захисту України - служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.
Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України.
На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого законом.
Порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу врегульовано Положенням затвердженим постановою Кабінету міністрів України від 11 липня 2013 року №593 (далі - Положення №593).
Пунктом 24 Дисциплінарного статуту встановлено, що начальник зобов`язаний підтримувати високий рівень службової дисципліни в органах і підрозділах цивільного захисту, вимагати від підлеглих її додержання, не залишати поза увагою жодного факту вчинення дисциплінарного правопорушення, у повному обсязі використовувати надані йому права, правильно застосовувати заходи дисциплінарного впливу.
Відповідно до пункту 26 Дисциплінарного статуту, особливу увагу начальник повинен приділяти вивченню індивідуальних якостей підлеглих, додержанню вимог цього та інших статутів органів і підрозділів цивільного захисту у відносинах з ними, а також між ними, згуртуванню колективу, своєчасному застосуванню дисциплінарних стягнень до порушників службової дисципліни, встановленню причин вчинення підлеглими дисциплінарних правопорушень та їх усуненню.
Пунктом 27 Положення №593 керівники (начальники) органів і підрозділів цивільного захисту несуть персональну відповідальність за невиконання вимог цього Положення та інших нормативно-правових актів з питань проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу.
Особи рядового і начальницького складу користуються правами і виконують службові обов`язки відповідно до законодавства та цього Положення (пункт 28 Положення №593).
Відповідно до пункту 29 Положення №593 особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту.
Особи рядового і начальницького складу зобов`язані: чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України; добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов`язки, доповідати своєму безпосередньому керівникові (начальникові) про події та обставини, що стосуються виконання службових обов`язків, а також про зроблені їм іншими керівниками (начальниками) зауваження тощо (п.31 Положення №593).
Відповідно до пункту 1 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 05.03.2009 №1068-VI (далі - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - контракт).
Службова дисципліна ґрунтується на усвідомленні особами рядового і начальницького складу своїх службових обов`язків та вірності Присязі, що складається особами рядового і начальницького складу відповідно до закону (далі - Присяга) (пункт 2 Дисциплінарного статуту).
Службова дисципліна в органах і підрозділах цивільного захисту, відповідно до пункту 3 Дисциплінарного Статуту, зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу під час проходження служби:
виконувати вимоги Присяги, контракту, накази начальників, додержуватися цього Статуту та інших нормативно-правових актів;
захищати життя, здоров`я, права та власність громадян, територію, інтереси суспільства і держави у разі виникнення надзвичайних ситуацій;
бути чесним, сумлінним і дисциплінованим;
стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов`язані із службою, не шкодувати сил під час виконання поставлених завдань;
постійно вдосконалювати професійну майстерність, підвищувати свій професійний рівень;
додержуватися норм професійної та службової етики, не вчиняти дій, що можуть призвести до неналежного виконання службових обов`язків, бути вільним від впливу політичних партій і громадських організацій;
поважати людську гідність і бути готовим у будь-який час надати допомогу людям;
сприяти зміцненню службової дисципліни, виявляти повагу до начальників та старших за званням, бути ввічливим, додержуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету;
зберігати державну таємницю та іншу охоронювану законом інформацію;
берегти та підтримувати в належному стані передані їй у користування майно і техніку.
Порушення службової дисципліни є дисциплінарним правопорушенням (пункт 6 Дисциплінарного статуту.
Відповідно до пункту 8 Дисциплінарного статуту порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.
За положеннями пунктів 9, 12 Дисциплінарного статуту начальник - особа молодшого, середнього, старшого або вищого начальницького складу, яка відповідно до службових повноважень має право віддавати (видавати) накази чи розпорядження, застосовувати заохочення та накладати дисциплінарні стягнення або порушувати клопотання про це перед старшим прямим начальником.
Начальник, якому особи рядового і начальницького складу підпорядковані по службі хоча б тимчасово, якщо про це оголошено наказом, вважається прямим.
Найближчий за посадою до підлеглого прямий начальник є безпосереднім начальником.
Начальники можуть бути старшими або молодшими. Старшим є вищий за посадою начальник.
Відповідно до положень пунктів 24, 29 Дисциплінарного статуту начальник зобов`язаний підтримувати високий рівень службової дисципліни в органах і підрозділах цивільного захисту, вимагати від підлеглих її додержання, не залишати поза увагою жодного факту вчинення дисциплінарного правопорушення, у повному обсязі використовувати надані йому права, правильно застосовувати заходи дисциплінарного впливу.
Правом начальника є віддання (видання) наказів чи розпоряджень, а обов`язком підлеглого - їх виконання.
Згідно з пунктом 57 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.
Пунктом 58 Дисциплінарного статуту визначено, що грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, що не містить ознак кримінального правопорушення, а саме:
невихід на службу без поважних причин;
порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня;
вживання алкогольних напоїв чи наркотичних засобів у службовий час, прибуття на службу в нетверезому стані чи стані наркотичного сп`яніння;
порушення статутних правил несення служби;
втрата службового посвідчення, службових документів;
невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань;
порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів, що призвело до псування або втрати закріпленого майна, обладнання та техніки, інших матеріальних збитків, а також завдало шкоди здоров`ю особовому складу органу чи підрозділу цивільного захисту або іншим особам;
самовільне відлучення курсантів (слухачів) з розташування навчального закладу;
невиконання індивідуальних планів роботи науковим, науково-педагогічним, педагогічним складом, ад`юнктами, докторантами;
вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту.
Відповідно до пункту 59 Дисциплінарного статуту, до діянь, що є порушеннями службової дисципліни, також належать:
порушення вимог законодавства з питань діяльності органів і підрозділів цивільного захисту;
брутальне або зневажливе ставлення до громадян, приниження їх честі та гідності під час виконання службових обов`язків;
приховування або недостовірне надання відомостей про себе, що мають значення для проходження служби (зміна місця проживання, притягнення до адміністративної та кримінальної відповідальності);
інші діяння, визнані порушеннями службової дисципліни законом та цим Статутом.
Пунктом 68 Дисциплінарного статуту передбачено, що на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.
Згідно із пунктом 83 Дисциплінарного статуту прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди.
Судом з матеріалів справи встановлено, що підставою для призначення службового розслідування слугував рапорт начальника ДВЛ АРЗ СП Головного управління ДСНС України в Харківській області Богдана Павленка від 13.10.2025, яким повідомлено начальника АРЗ СП Головного управління ДСНС України в Харківській області Олександра Мокренка, що інженер відділення розслідування пожеж дослідно-випробувальної лабораторії АРЗ СП Головного управління ДСНС України в Харківській області Євгенія Золкіна знаходиться на лікарняному з 06.10.2025. О 08 год 05 хвилин 13.10.2025 вона зателефонувала та повідомила, що лікарняний вона закрила 10.10.2025, а сьогодні в неї захворів син і вони їдуть до лікаря. ОСОБА_6 11.10.2025 запланована на чергування посадових осіб ДВЛ АРЗ Головного управління для забезпечення виїзду ДВЛ для дослідження пожеж і надзвичайних ситуацій техногенного характеру, пов`язаних із пожежами згідно графіку цілодобового чергування уповноважених посадових осіб ДВЛ для своєчасної перевірки пожежі (події) та участі в розслідуванні кримінальних правопорушень, пов`язаних з пожежами, у складі СОГ на жовтень 2025 року. ОСОБА_6 не повідомляла про закриття лікарняного, чергування 11.10.2025 здійснював інженер ДВЛ ОСОБА_7 . Станом на 10 год 00 хвилин 13.10.2025 ОСОБА_6 рапорт про вихід з лікарняного не подавала, на робочому місці відсутня, чим порушила вимоги наказу Головного управління від 26.08.2025 №НС-1524/65.
Позивач в позовній заяві по суті встановленого в ході службового розслідування порушення службової дисципліни зазначає, що по перше, Дисциплінарний статут містить вичерпний перелік грубого порушення службової дисципліни, до якого не входить такі дії як подача рапорту про вихід з лікарняного з запізненням. По друге, інформація в рапорті ОСОБА_2 від 13.10.2025 не відповідає дійсності, зокрема, вона 10.10.2025 року повідомляла ОСОБА_8 в телефонному режимі про те, що закриття листка непрацездатності 10.10.2025 року та, що до роботи приступить 13.10.2025 (в понеділок), оскільки субота та неділя – вихідні дні. Про інший порядок подання рапорту безпосереднім начальником не повідомлялось. Рапорт про вихід з лікарняного подано 13.10.2025 о 12 год 06 хвилин, де зазначено дату подання рапорту та дату, з якої просить допустити її до виконання службових обов`язків – 11.10.2025. Також позивач зазначає, що до 13.10.2025 не мала облікового запису для доступу до Системи електронного документообігу АСКОД, і тільки після його створення 13.10.2025 змогла завантажити рапорт про вихід з лікарняного.
Щодо вказаного суд зазначає наступне.
Наказом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області від 26.08.2025 №НС-1524/65 затверджено Порядок тимчасового звільнення осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту Головного управління ДСНС України у Харківській області від виконання службових обов`язків у разі тимчасової непрацездатності та допуск до виконання службових обов`язків після виходу з лікарняного (далі – Порядок).
Відповідно до пунктів 1-4 розділу ІІ Порядку, при відкритті медичного висновку про тимчасову непрацездатність або довідки особа рядового і начальницького складу зобов`язана терміново повідомити про погіршення самопочуття та неможливість прибуття на службу безпосереднього керівника, а у разі відсутності зв`язку з останнім – керівника відповідного структурного підрозділу.
В день звернення до закладу охорони здоров`я та відкриття медичного висновку про тимчасову непрацездатність або довідки особа рядового і начальницького складу цивільного захисту зобов`язана надати до підрозділу рапорт про перебування на лікарняному на ім`я начальника підрозділу із зазначенням дати, з якої вона перебуває на лікарняному, назви закладу охорони здоров`я. Якщо відсутня можливість надати рапорт особисто, такий рапорт надає її безпосередній керівник.
Керівник підпорядкованого підрозділу ознайомлюється із змістом рапорту та надає відповідальній особі вказівку щодо створення наказу по особовому складу та звільнення від виконання службових обов`язків відсутньої особи.
На підставі отриманого рапорту про перебування на лікарняному відповідальна посадова особа оформлює наказ по особовому складу про звільнення особи рядового і начальницького складу від виконання службових обов`язків.
Пунктом 1-2 розділу ІІІ Порядку визначено, що особа рядового і начальницького складу, на ім`я якої відкрито медичний висновок про тимчасову непрацездатність або довідка, зобов`язаний у перший день закінчення хвороби терміново надати до підрозділу рапорт про вихід з лікарняного та витяг з єдиної системи охорони здоров`я або довідки з метою допуску до виконання службових обов`язків та оформлення відповідного наказу. Рапорт подається на ім`я керівника підрозділу із зазначенням дати, з якої особа фактично приступає до виконання службових обов`язків.
Керівник підпорядкованого підрозділу ознайомлюється із змістом рапорту та дає відповідальній особі вказівку щодо підготовки наказу по особовому складу про допуск до виконання службових обов`язків особи, яка вийшла з лікарняного.
Наказ Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області від 26.08.2025 №НС-1524/65 "Про порядок здійснення електронного обліку та контролю листків непрацездатності" доводився до відома заступників начальника загону, начальників та заступників начальників структурних підрозділів загону на оперативній нараді під головуванням начальника АРЗ СП ГУ ДСНС України у Харківській області О.Мокренка 03.09.2025 та під особистий підпис особового складу, зокрема ОСОБА_9 29.09.2025, що підтверджується листом ознайомлення та рапортами від 19.12.2025 т.в.о. начальника ДВЛ АРЗ СП ГУ ДСНС України у Харківській області О.Максимюка, рапортом від 19.12.2025 інженера ДВЛ АРЗ СП ГУ ДСНС України у Харківській області Д.Тугая, рапортом від 19.12.2025 інженера ДВЛ АРЗ СП ГУ ДСНС України у Харківській області А.Суханової, рапортом від 19.12.2025 інженера ДВЛ АРЗ СП ГУ ДСНС України у Харківській області К.Уколова.
Таким чином, будучи належним чином повідомлена про порядок тимчасового звільнення осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту Головного управління ДСНС України у Харківській області від виконання службових обов`язків у разі тимчасової непрацездатності та допуск до виконання службових обов`язків після виходу з лікарняного, позивач про вихід з лікарняного мала терміново повідомити підрозділ, в якому проходить службу шляхом надання відповідного рапорту у перший день закінчення хвороби.
Відповідно до частини першої та другої статті 128 Кодексу цивільного захисту України, для осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту встановлюється 40-годинний робочий тиждень.
Із встановленням режимів підвищеної готовності, надзвичайної ситуації, а також у разі загрози виникнення окремих надзвичайних ситуацій або під час ліквідації їх наслідків особи рядового і начальницького складу служби цивільного захисту і працівники органів та підрозділів цивільного захисту несуть службу та працюють понад установлену тривалість робочого часу, а також у вихідні, святкові та неробочі.
Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України №2102-IX, введено в Україні воєнний стан з 05 год 30 хв 24.02.2022 строком на 30 діб (у подальшому воєнний стан було неодноразово продовжено).
Статтею 2 Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 Військовому командуванню (Генеральному штабу Збройних Сил України, Командуванню об`єднаних сил Збройних Сил України, командуванням видів, окремих родів військ (сил) Збройних Сил України, управлінням оперативних командувань, командирам військових з`єднань, частин Збройних Сил України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки України, Управління державної охорони України) разом із Міністерством внутрішніх справ України, іншими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування постановлено запроваджувати та здійснювати передбачені Законом України "Про правовий режим воєнного стану" заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.
У статті 5 Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 Державній службі України з надзвичайних ситуацій визначено невідкладно разом з обласними, Київською міською державними адміністраціями, іншими державними органами, установами, підприємствами, організаціями всіх форм власності привести єдину державну систему цивільного захисту, її функціональні та територіальні підсистеми у готовність до виконання завдань за призначенням в особливий період.
Відповідно до статті 1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
Згідно пункту 2 Інструкції з організації перевірок заяв і повідомлень про пожежі або події, пов`язані з пожежами державними інспекторами з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки", затвердженої наказом ДСНС України від 22.04.2024 №НС-468, чергування – виконання службових обов`язків інспектором щодо перевірки заяв про пожежі та участі у розслідуванні причин виникнення пожеж протягом доби на робочому місці (з 22:00 до 06:00 за погодженням із відповідним керівником допускається чергування чергового інспектора за місцем проживання).
Також пунктом 1 розділу ІІ Інструкції встановлено, що чергування організовується цілодобово з 09:00 до 09:00 наступного дня (або за рішенням керівника територіального органу ДСНС з 08:00 до 08:00 наступного дня) для своєчасної перевірки заяв про пожежі (події), залучення чергових інспекторів до складу СОГ на відповідній адміністративно-територіальній одиниці. Зміна чергових інспекторів здійснюється за погодженням із відповідними керівниками.
Суд зазначає, що згідно графіку цілодобового чергування уповноважених посадових осіб дослідно-випробувальної лабораторії АРЗ СП Головного управління ДСНС України у Харківській області для своєчасної перевірки заяв про пожежі (події) та участі в розслідуванні кримінальних правопорушень, пов`язаних з пожежами, у складі СОГ на жовтень 2025 року, затвердженого начальником АРЗ СП Головного управління ДСНС України у Харківській області О.Мокренко 02.09.2025 року, інженер відділення розслідування пожеж дослідно-випробувальної лабораторії АРЗ СП майор служби цивільного захисту Є.Золкіна заступає на добове чергування з 08:00 – 03, 07, 11 жовтня.
З графіком чергування позивач ознайомлена під особистий підпис 19.09.2025.
Позивач зазначає, що відповідно до свого статусу, в питаннях що регулюються Інструкцією №468 вона відноситься не до інспекторів, а до відповідальних осіб.
Водночас, пунктом 6 розділу ІІ Інструкції №468 встановлено, що при організації цілодобового чергування на робочому місці для відповідальних осіб та чергових інспекторів передбачається спеціально обладнана кімната відпочинку (забезпечена ліжком, чайником, приладами для підігрівання їжі та холодильником). 
Відповідно до Графіку від 02.09.2025 для уповноважених посадових осіб ДВЛ організовано саме цілодобове чергування для своєчасної перевірки заяв про пожежі (події) та участь в розслідуванні кримінальних правопорушень, пов`язаних з пожежами, у складі СОГ на жовтень 2025 року. Будівля Загону має місця для відпочинку та прийому їжі забезпеченими усім необхідним.
За таких підстав, наступним після хвороби робочим днем позивача було саме 11.10.2025, день, коли ОСОБА_10 мала заступити на добове чергування.
Таким чином, враховуючи усі обставини справи, суд зазначає, що позивача не можна визнати такою, що заступила на чергування 11.10.2025 на підставі вимог наказу ДСНС України від 22.04.2024 №НС-468 "Про організацію перевірок заяв та повідомлень про пожежі".
Факт невиходу позивача на службу 11.10.2025 підтверджується відібраними в ході службового розслідування письмовими поясненнями ОСОБА_9 від 22.10.2025, письмовими поясненнями ОСОБА_11 від 23.10.2025 та письмовими поясненнями ОСОБА_12 від 23.10.2025 (який заступив на чергування 11.10.2025 замість позивача), рапортом ОСОБА_11 від 10.10.2025 про заміну на чергуванні ОСОБА_9 на інженера ДВЛ ОСОБА_13 .
Крім того, досліджуючи рапорт ОСОБА_5 від 11.10.2025 про вихід з лікарняного, суд зазначає, що зазначений рапорт подано через СЕД АСКОД ДСНС 13.10.2025.
Щодо доводів позивача про повідомлення безпосереднього керівника засобами телефонного зв`язку ввечері 10.10.2025 щодо закриття листка непрацездатності, на підтвердження чого надано скріншот екрану мобільного телефону з контактом "Богдан Николаевич, дата 10.10.2025, час 16:14", суд зазначає таке.
Відповідно до статті 73, 74 та 75 Кодексу адміністративного судочинства України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.
Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
З наданого скріншоту екрану мобільного телефону не можливо встановити особу, якій здійснювався вихідний дзвінок, оскільки зазначений запис не містить прізвище та номеру мобільного телефону. Крім того, наданий позивачем доказ суперечить письмовим поясненням від 22.10.2025, наданих ОСОБА_14 під час проведення службового розслідування. На питання чи може ОСОБА_10 надати підтверджуючі матеріали повідомлення свого безпосереднього керівника про закінчення лікарняного, відповіла, що на сьогоднішній день (22.10.2025, дата надання письмових пояснень) минуло 12 днів, список телефонних розмов не зберігся.
Відтак наданий позивачем доказ не відповідає вимогам ст.73-75 КАС України та не приймається судом до розгляду.
Відповідачем проведено всі необхідні заходи для встановлення обставин порушення службової дисципліни: встановлено причинний зв`язок між порушенням службової дисципліни та його наслідками; викладено вимоги нормативно-правових та інших актів, які було порушено; враховано письмові пояснення позивача та інших осіб; обставини, причини, умови та наслідки вчиненого особою порушення службової дисципліни, рівень заподіяної шкоди та негативного впливу, наявність вини особи, обставини, що пом`якшують чи обтяжують ступінь відповідальності, а також ставлення до скоєного; характеристику особи порушника.
Висновок службового розслідування від 27.10.2025 відповідає вимогам розділу VІІ Інструкції, про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 05 травня 2015 року №515.
Відповідачем обставини порушення позивачем службової дисципліни і, відповідно, правомірність і обґрунтованість наказу від 27.10.2025 №183-НВ/658012 "Про накладення дисциплінарного стягнення", в ході розгляду справи доведені належними та допустимими длоказами.
За наведеного, суд приходить до висновку, що позивачем не спростований факт вчинення дисциплінарного проступку, який полягає у неналежному виконанні службових обов`язків.
В ході розгляду даної справи, суд враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (п.32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Частиною першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Положеннями статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
В даній справі відповідач надав суду належні і допустимі докази правомірності свого рішення, довів його законність та обґрунтованість.
Отже, з урахуванням вищенаведеного, суд дійшов до висновку про необхідність відмови у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 .
Підстави для розподілу судових витрат, в тому числі витрат на правничу допомогу, в порядку статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, відсутні.
Керуючись ст.ст.19, 139, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, 
В И Р І Ш И В:
У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (вул.Ньютона, буд.132А, м.Харків, 61096, код ЄДРПОУ 37876792) про визнання протиправним та скасування наказу, – відмовити.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 з 24 лютого 2022 року був введений воєнний стан на території України, у зв`язку з бойовими діями на території м.Харків та Харківської області, повний текст рішення складено 13 липня 2026 року.

Суддя Лариса МАР`ЄНКО