ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
РІШЕННЯ 
18 вересня 2026 року (09:45) | Справа № 280/5331/26 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Калашник Ю.В., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «АМТ» (69000, м. Запоріжжя, вул. Штабна, буд.13, прим.23; код ЄДРПОУ 42822115) до Південно-Східної митниці (49038, м.Дніпро, вул.Ольги Княгині, буд.22; код ЄДРПОУ 43971371) про визнання протиправним та скасування рішення,
ВСТАНОВИВ:
01.06.2026 через підсистему «Електронний суд» до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «АМТ» (далі – позивач) до Південно-Східної митниці (далі - відповідач), в якій позивач просить суд: визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA110110/2026/000023/2 від 21.05.2026.
На обґрунтування позовних вимог позивач посилається на приписи Митного кодексу України та зазначає, що ним надано всі необхідні документи на підтвердження заявленої митної вартості товару, який переміщується через митний кордон України, які відповідають характеру угоди, а посилання митного органу на виявлені під час перевірки поданих документів розбіжності є безпідставними. З урахуванням вищезазначеного просить позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.
Ухвалою суду від 08.06.2026 відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін (у порядку письмового провадження).
24.06.2026 до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. №35352), в якому представник відповідача позовні вимоги не визнає, зокрема зазначає, що в поданих позивачем документах на підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару було виявлено недоліки, у зв`язку з чим витребувано додаткові документи, які не були надані позивачем в повному обсязі. Зазначає, що позивачем не підтверджено заявлену митну вартості імпортованого товару, що зумовило відсутність підстав для оформлення товару за визначеною декларантом митною вартістю. Крім того, відповідач вказав на те, що митним органом у встановленому законом порядку було встановлено, що вартість імпортованого позивачем товару є вищою ніж заявлена, що зумовило прийняття рішення про коригування митної вартості товарів. З урахуванням вищезазначеного просить відмовити у задоволенні позовних вимог.
Згідно зі ст. 258 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Згідно з ч. 4 ст. 243 КАС України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Таким чином, суд визнав за доцільне вирішити справу за наявними в ній матеріалами, в порядку письмового провадження.
Суд, оцінивши повідомлені обставини та наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наявність достатніх підстав для прийняття законного та обґрунтованого рішення у справі.
Розглянувши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини.
01.09.2025 ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «АМТ» (Покупець) укладено з компанією HONGQING SHUANGSHI MOTOR MANUFACTURING CO., LTD (Китай) (Продавець) зовнішньоекономічний контракт № CSM/2 на поставку в Україну товарів в асортименті, кількості та за цінами, вказаними у Специфікаціях (Додатках), які є невід`ємною частиною даного контракту.
В подальшому, компанією HONGQING SHUANGSHI MOTOR MANUFACTURING CO., LTD відповідно до умов даного зовнішньоекономічного контракту №CSM/2 від 01.09.2025, Специфікації (Додатку) від 10.11.2025 №2026-7, рахунку-інвойсу від 16.12.2025 №CSM-2026-7 здійснено поставку товарів (колісних транспортних засобів з двома колесами (мотоциклів)).
Товарна партія поставлялась на умовах FOB CHONGQING згідно з міжнародними торговельними правилами «ІНКОТЕРМС 2010».
Таким чином, складовими митної вартості товару є інвойсна вартість товару та вартість перевезення (фрахту) товару до кордону України.
18.05.2026, декларантом до митного контролю та митного оформлення надіслано засобами електронного зв`язку митну декларацію в режимі ІМ40 за №26UA110110003266U4 на товар, що зазначений в гр. 31 МД: 
«Товар 1: Колісний транспортний засіб з двома колесами (мотоцикл), категорія L3, новий, 152шт., марка - SPARK, модель - SP125C-2G, тип двигуна - бензиновий, номер двигуна -немає даних, робочий об`єм циліндра - 124см3 (усього 18848,00см3), номери двигунів: немає даних, номери шасі: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , LP7PCJL20T6105487, LP7PCJL22T6105488, LP7PCJL24T6105489, LP7PCJL20T6105490, LP7PCJL22T6105491, LP7PCJL24T6105492, LP7PCJL26T6105493, LP7PCJL28T6105494, LP7PCJL2XT6105495, LP7PCJL21T6105496, LP7PCJL23T6105497, LP7PCJL25T6105498, LP7PCJL27T6105499, LP7PCJL2XT6105500, LP7PCJL21T6105501, LP7PCJL23T6105502, LP7PCJL25T6105503, LP7PCJL27T6105504, LP7PCJL29T6105505, LP7PCJL20T6105506, LP7PCJL22T6105507, LP7PCJL24T6105508, LP7PCJL26T6105509, LP7PCJL22T6105510, LP7PCJL24T6105511, LP7PCJL26T6105512, LP7PCJL28T6105513, LP7PCJL2XT6105514, LP7PCJL21T6105515, LP7PCJL23T6105516, LP7PCJL25T6105517, LP7PCJL27T6105518 LP7PCJL29T6105519, LP7PCJL25T6105520, LP7PCJL27T6105521, LP7PCJL29T6105522, LP7PCJL20T6105523, LP7PCJL22T6105524, LP7PCJL24T6105525, LP7PCJL26T6105526, LP7PCJL28T6105527, LP7PCJL2XT6105528, LP7PCJL21T6105529, LP7PCJL28T610553, LP7PCJL2XT6105531, LP7PCJL21T6105532, LP7PCJL23T6105533, LP7PCJL25T6105534, LP7PCJL27T6105535, LP7PCJL29T6105536, LP7PCJL20T6105537, LP7PCJL22T6105538, LP7PCJL24T6105539, LP7PCJL20T6105540, LP7PCJL22T6105541, LP7PCJL24T6105542, LP7PCJL26T610554, LP7PCJL28T6105544, LP7PCJL2XT6105545, LP7PCJL21T6105546, LP7PCJL23T6105547, LP7PCJL25T6105548, LP7PCJL27T6105549, LP7PCJL23T6105550, LP7PCJL25T6105551, LP7PCJL27T6105552, LP7PCJL29T6105553, LP7PCJL20T6105554, LP7PCJL22T6105555, LP7PCJL24T6105556, LP7PCJL26T6105557, LP7PCJL28T6105558, LP7PCJL2XT6105559 LP7P CJL26T6105560, LP7PCJL28T6105561, LP7PCJL2XT6105562, LP7PCJL21T6105563, LP7PCJL23T6105564, LP7PCJL25T6105565, LP7PCJL27T6105566, LP7PCJL29T6105567, LP7PCJL20T6105568, LP7PCJL22T6105569, LP7PCJL29T6105570, LP7PCJL20T6105571, LP7PCJL22T6105572, LP7PCJL24T6105573, LP7PCJL26T6105574, LP7PCJL28T6105575, LP7PCJL2XT6105576, LP7PCJL21T6105577, LP7PCJL23T6105578, LP7PCJL25T6105579, LP7PCJL21T6105580, LP7PCJL23T6105581, LP7PCJL25T6105582, LP7PCJL27T6105583, LP7PCJL29T6105584, LP7PCJL20T6105585, LP7PCJL22T6105586, LP7PCJL24T6105587, LP7PCJL26T6105588, LP7PCJL28T6105589, LP7PCJL24T6105590, LP7PCJL26T6105591, LP7PCJL28T6105592, LP7PCJL2XT6105593, LP7PCJL21T6105594, LP7PCJL23T6105595, LP7PCJL25T6105596, LP7PCJL27T610559, LP7PCJL29T6105598, LP7PCJL20T6105599, LP7PCJL23T6105600, LP7PCJL25T6105601, LP7PCJL27T6105602, LP7PCJL29T6105603, LP7PCJL20T6105604, LP7PCJL22T6105605, LP7PCJL24T6105606, LP7PCJL26T6105607, LP7PCJL28T6105608, LP7PCJL2XT6105609, LP7PCJL26T6105610, LP7PCJL28T6105611, LP7PCJL2XT6105612, LP7PCJL21T6105613, LP7PCJL23T6105614, LP7PCJL25T6105615, LP7PCJL27T6105616, LP7PCJL29T6105617, LP7PCJL20T6105618, LP7PCJL22T6105619, LP7PCJL29T6105620, LP7PCJL20T6105621, LP7PCJL22T6105622, P7PCJL24T6105623, LP7PCJL26T6105624, LP7PCJL28T6105625, LP7PCJL2XT6105626, LP7PCJL21T6105627, LP7PCJL23T6105628, LP7PCJL25T6105629, LP7PCJL21T6105630, LP7PCJL23T6105631, LP7PCJL25T6105632, LP7PCJL27T6105633, LP7PCJL29T6105634, LP7PCJL20T610563. Календарний рік виготовлення - 2026. У частково розібраному стані, в комплекті з інструментом та приладдям для налагоджування та обслуговування та пластиковим кофром;
Товар 2: Інші частини та пристрої, призначені для встановлення та функціонування виключно на мототехніці: Кофр SP 125C-2G/SP125C-1CF / Case SP 125C-2G/SP125C-1CF».
Митна вартість зазначеного товару декларантом визначена відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 57 Митного кодексу України - за основним методом, який встановлений ст. 58 Митного кодексу України.
На підтвердження обґрунтованості заявленої позивачем митної вартості товару, зазначеної у митній декларації №26UA110110003266U4 від 18.05.2026, ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «АМТ» надано митному органу наступні документи: зовнішньоекономічний контракт №CSM/2 від 01.09.2025; додаткова угода №2 від 06.01.2026, Специфікація №2026-7 від 10.11.2025, банківська платіжна інструкція №468 від 06.01.26, рахунок-фактура №СSM2026-7 від 16.12.2025, пакувальний лист від 16.12.2025; сертифікат країни походження від 14.01.2026, технічні характеристики товарів.
Для підтвердження транспортних витрат (фрахту) до кордону України ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «АМТ» надало митниці: договір ТЕО №122 від 01.03.2024; заявку на перевезення №76 від 30.12.2025; коносамент №SMXM26010068 від 07.01.2026, залізнична накладна №308406 від 23.04.2026, №35373502 від 05.05.2026, рахунок від 11.05.2026 №F/26/05/09; акт виконаних робіт №89 від 11.05.2026; довідку про транспортні витрати №1105/6Т від 11.05.2026.
Так, при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, митний орган дійшов висновку, що документи, які надані до митного оформлення товару містять розбіжності та не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, а саме: 
1) Відповідно до відомостей декларації митної вартості від 18.05.2026 №б/н, до ціни товару додані витрати на транспортування в сумі 154 253,40 грн. З метою підтвердження зазначених витрат надано до митного оформлення такі документи: Договір перевезення №122 від 01.03.2024, укладений з експедитором «IMOGATE SOLUTION Sp. Z.o.o.», рахунок від 11.05.2026 №F/26/05/09 на оплату транспортно-експедиторських послуг, довідку про транспортні витрати №1105/6T від 11.05.2026. Відповідно до рахунку від 11.05.2026 №F/26/05/09 визначено витрати на транспортування партії товару в контейнері. Витрати на перевезення враховують: фрахт з урахуванням перевантаження за маршрутом Чонгкінг, Китай - Пшемисль, Польща - Мостиська, Україна становить 3500 доларів США; доставка по маршруту Пшемисль - Мостиська Україна - Тернопіль, Україна - 1600 доларів США. У відповідності до відомостей, зазначених у митній декларації від 18.05.2026 №26UA110110003266U4 поставку оцінюваної партії товару здійснено морським транспортом у контейнері з порту Chongqing, CHINA до порту Gdansk, POLAND. Разом з цим, згідно із даних, наведених у накладній УМВС від 05.05.2026 №35373502 товар переміщувався зі станції Мостиська до м. Дніпро (станція - Дніпро-Ліски) залізничним транспортом. Транспортного документу від порту Gdansk до державного кордону України декларантом не надано. Враховуючи вищезазначене, товар був перевантажений у порту Gdansk та доставлений до станції Мостиська, що свідчить про наявність додаткових витрат, пов`язаних з транспортуванням та перевантаженням товару з одного транспортного засобу на інший, що є складовими митної вартості товару.
2) Відповідно до пункту 3.1.1 Контракту № CSM/2 від 01.09.2025, Ціна FOB (FOB price) означає, що контрактна ціна на товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, а також вартості доставки в порт відвантаження і завантаження вантажу на борт судна без вартості перевезення (фрахту) до порту призначення, без розвантаження в порту, проте митної декларації країни відправлення, яка б підтверджувала здійснення митних формальностей та сплату експортних мит і інших зборів до митного оформлення надана не була. Вищенаведені факти не дають можливості перевірити числові значення понесених витрат на транспортування товару, які є складовою митної вартості товару. У наданих до митного оформлення документах відсутні відомості щодо вартості витрат на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів. Враховуючи вищезазначені розбіжності, неможливо здійснити перевірку числового значення заявленої митної вартості оцінюваних товарів, транспортна складова не розраховується. Будь-яка легальна експортно-імпортна операція у Китаї супроводжується оформленням у митному відношенні та декларуванні товарів, що ввозяться або вивозяться. Це передбачено Законом КНР «Про порядок заповнення вантажної експортно-імпортної декларації», затвердженого маніфестом Головного митного управління КНР №52 (2008 року).
Враховуючи викладене, згідно вимог ч.2 ст.53 МК України позивачу повідомлено про необхідність протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість, а саме: транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копію митної декларації країни відправлення.
Листом №210504 від 21.05.2026, позивачем надано митниці детальні письмові пояснення щодо кожного зауваження митного органу. Разом із відповіддю товариство надало додаткову угоду №2 від 06.01.2026, залізничну накладну №308406 від 23.04.2026. У цьому ж листі товариство зазначило, що інші додаткові документи у встановлений 10-денний термін надаватись не будуть, та висловило прохання здійснити митне оформлення товару за №26UA110110003266U4 від 18.05.2026, за наявними документами.
21.05.2026 відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA110110/2026/000023/2, відповідно до якого, загальна митна вартість задекларованих товарів скоригована митницею за другорядним методом визначення митної вартості - 2-г - резервний метод, згідно з положеннями ст.64 МК України.
У рішенні зазначено, що враховуючи зазначені в повідомленні митниці результати перевірки документів, наданих до митного оформлення оцінюваної партії товару за ЕМД від 18.05.2026 №26UA110110003266U4 відмова декларанта від надання додаткових запитуваних документів, ненадання документів у спростування виявлених невідповідностей, що унеможливлює перевірити числове значення вартості заявленого товару, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не може бути застосований відповідно п.2. ст.58 МКУ, п.6 ст.54 МКУ. Митна вартість, визначена митницею, згідно з положеннями статті 64 МКУ, ґрунтується на ціновій інформації відповідно до наявної у митного органу інформації щодо вартості оцінюваних товарів. За основу для обрахунку митної вартості взято інформацію щодо вартості товару 1 згідно з ЕМД від 17/04/2026 №26UA204150002029U4 на рівні 3,82 дол. США/кг (353 USD/шт.), товар - мотоцикли з двигуном внутрішнього згоряння з кривошипно-шатунним механізмом і робочим об`ємом циліндрів двигуна понад 50 см3, але не більш як 125 см3, нові, поставляються в частково розібраному стані: - Мотоцикл FT125-FA2 -210 шт. Об`єм -124см3, рік виготовлення -2026р,тип двигуна - бензиновий з кривошипно-шатунним механізмом. Поставляються в частково в розібраному стані. Сontainer: SUDU8525186 / Model FT125-FA2Frame. Країна виробництва – СN. Виробник - CHONGQING ZHUOLING TRADING CO.,LTD. Торговельна марка - FORTE, умови поставки FOB; товару 2 згідно з ЕМД від 07.05.2026 №26UA403070005172U1 на рівні 6,11 дол. США/кг, товар - «.. .Інші частини та пристрої, призначені для встановлення та функціонування виключно на мототехніці...» Країна виробництва: Китай, CN. Виробник: CHONGQING SHUANGSHI MOTOR MANUFACTURING CO., LTD, умови поставки FOB (а.с.10-11).
Відповідачем відмовлено у митному оформленні митної декларації МД №26UA110110003266U4 від 18.05.2026, та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110110/2026/000090 (а.с.16-18).
22.05.2026 позивачем з урахуванням рішення №UA110110/2026/000023/2 від 21.05.2026 до митного органу подано митну декларацію №26UA110150003374U8, загальна різниця митних платежів між митною вартістю, визначеною підприємством, та митною вартістю, скоригованою митницею, складає 319425,03 грн, на покриття якої товариством застосовано індивідуальну гарантію №26UA120012001DS92, видану гарантом ПРИВАТНИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «УКРАЇНСЬКА ПОЖЕЖНО-СТРАХОВА КОМПАНІЯ» (код ЄДРПОУ 20602681).
Вважаючи прийняте відповідачем рішення про коригування митної вартості товарів №UA110110/2026/000023/2 від 21.05.2026 протиправним, позивач звернувся до суду із позовом про його скасування. 
Ураховуючи викладене, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з того, що згідно з ч.1 ст.246 Митного кодексу України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів. 
Відповідно до ч.1 ст.248 Митного кодексу України, митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.
Згідно з ч.1 ст.257 Митного кодексу України, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії.
Відповідно до ст.49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Згідно ч.1 ст.51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Частиною 1 ст.52 Митного кодексу України визначено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. 
Відповідно до ч.2 ст.52 Митного кодексу України, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 
1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 
2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;
3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.
Згідно з ч.1 ст.53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Такими документами є:
1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;
2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;
3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);
4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;
8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (ч.2 ст.53 Митного кодексу України).
Відповідно до ч.3 ст.53 Митного кодексу України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:
1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;
2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);
3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);
4) виписку з бухгалтерської документації;
5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;
6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
7) копію митної декларації країни відправлення;
8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Аналіз вказаних норм дозволяє дійти висновку, що до виключної компетенції митних органів відноситься вирішення питання перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості, а також самостійного її визначення у встановлених Законом випадках. Даний висновок узгоджується з основним принципом оцінки товарів для митних цілей, закріпленим у ст.VII Генеральної асамблеї з тарифів і торгівлі «Оцінка товарів для митних цілей», згідно з яким оцінка імпортованого товару для митних цілей має базуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на якій розраховується мито, або аналогічного товару.
Суд зазначає, що відповідно до приписів ст.53 Митного кодексу України, митниця має право запитувати додаткові документи в разі виявлення під час митного оформлення розбіжностей в документах, перелік яких визначений ч.2 даної статті. 
При цьому, суд зазначає, що підставою для витребування додаткових документів не є наявність недоліків (описок, помилок, тощо), як таких, а наявність саме недоліків, які впливають на правильність визначення митної вартості товару.
Щодо покликань митного органу на те, що у відповідності до відомостей, зазначених у митній декларації від 18.05.2026 №26UA110110003266U4 поставку оцінюваної партії товару здійснено морським транспортом у контейнері з порту Chongqing, CHINA до порту Gdansk, POLAND. Разом з цим, згідно із даних, наведених у накладній УМВС від 05.05.2026 №35373502 товар переміщувався з станції Мостиська до м. Дніпро (станція - Дніпро-Ліски) залізничним транспортом. Транспортного документу від порту Gdanskдо державного кордону України декларантом не надано. Враховуючи вищезазначене, товар був перевантажений у порту Gdansk та доставлений до станції Мостиська, що свідчить про наявність додаткових витрат, пов`язаних з транспортуванням та перевантаженням товару з одного транспортного засобу на інший, що є складовими митної вартості товару.
З цього приводу суд зазначає наступне.
По-перше, аналіз договору транспортно-експедиторського обслуговування №122 від 01.03.2024, укладеного з компанією «IMOGATE SOLUTION Sp. z o.o.», свідчить про те, що взаємовідносини сторін будуються на принципі відшкодування фактично понесених витрат, узгоджених у заявках. Посилання митного органу на пункт 2.1.3 Договору є вибірковим та некоректним, оскільки даний пункт встановлює лише загальний обов`язок Клієнта відшкодовувати витрати (наприклад, за зберігання), якщо такі витрати фактично виникли та були пред`явлені Експедитором до сплати. Однак, цей пункт не створює безумовного зобов`язання нараховувати плату за послуги, які не надавалися або вартість яких вже включена до ставки фрахту. Пріоритетними у визначенні вартості конкретного перевезення є документи, що фіксують виконання окремої заявки.
По-друге, у заявці на перевезення №76 від 30.12.2025, яка є невід`ємною частиною Договору та узгоджує умови саме для цієї партії товару, Сторони чітко зафіксували вартість послуг. У графі вартості зазначено фіксовану суму послуг яка погоджена як остаточні. Відсутність у Заявці окремих тарифів на перевалку чи зберігання свідчить про те, що сторони домовилися про ставку, яка покриває звичайний логістичний процес переміщення контейнера з борту судна на залізничну платформу в межах технологічного часу. Часовий розрив між відкриттям транзитної декларації Т1 та оформленням залізничної накладної №308406 (23.04.2026) є стандартним технологічним проміжком для обробки вантажу в порту і повністю покривається періодом «вільного часу» (free time), який надається морськими лініями та терміналами за замовчуванням і не тарифікується як послуга зберігання.
По-третє, фінансові документи, зокрема: рахунок №F/26/05/09 від 11.05.2026 та Акт наданих послуг №89 від 11.05.2026, складені Експедитором за фактом завершення перевезення, містять вичерпний перелік наданих послуг та їх вартість. В описовій частині цих документів чітко зазначено призначення платежу як «фрахт з урахуванням перевалки та НРР», а загальна сума відповідає узгодженій у Заявці. Експедитор, як особа, що здійснює розрахунки з портом і терміналом, не виставив Клієнту жодних додаткових рахунків за зберігання. Юридично це означає, що у Клієнта (Декларанта) відсутнє зобов`язання зі сплати таких витрат, а отже, відповідно до статті 58 Митного кодексу України, вони не можуть бути додані до митної вартості, оскільки митна вартість базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті.
По-четверте, довідка про транспортні витрати №01105/6Т від 11.05.2026, видана Експедитором, слугує офіційним підтвердженням структури транспортних витрат для цілей митного оформлення. У цьому документі Експедитор імперативно підтверджує розподіл витрат та відсутність додаткових нарахувань, не передбачених основним рахунком. Ігнорування митним органом відомостей, зазначених у Довідці, та надання переваги власним припущенням щодо можливої наявності витрат на зберігання, суперечить принципу презумпції достовірності поданих декларантом документів.
Таким чином, сукупний аналіз Заявки №76 від 30.12.2025, Рахунку №F/26/05/09 від 11.05.2026, Акту №89 від 11.05.2026 та Довідки №01105/6Т від 11.05.2026 у їх взаємозв`язку з Договором транспортно-експедиторського обслуговування №122 від 01.03.2024 незаперечно доводить, що витрати на навантаження та вивантаження включені до складу фрахту, а витрати на зберігання фактично не виникли через використання вільного часу, що робить висновки митного органу про неповноту декларування митної вартості необґрунтованими.
Щодо покликань митного органу, що відповідно до пункту 3.1.1 Контракту №CSM/2 від 01.09.2025 Ціна FOB (FOB price) означає, що контрактна ціна на товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, а також вартості доставки в порт відвантаження і завантаження вантажу на борт судна без вартості перевезення (фрахту) до порту призначення, без розвантаження в порту, проте митної декларації країни відправлення, яка б підтверджувала здійснення митних формальностей та сплату експортних мит і інших зборів до митного оформлення надана не була. Вищенаведені факти не дають можливості перевірити числові значення понесених витрат на транспортування товару, які є складовою митної вартості товару. Будь-яка легальна експортно-імпортна операція у Китаї супроводжується оформленням у митному відношенні та декларуванні товарів, що ввозяться або вивозяться. Це передбачено Законом КНР «Про порядок заповнення вантажної експортно-імпортної декларації», затвердженого маніфестом Головного митного управління КНР №52 (2008року). Вищезазначене дає підстави вважати, що декларантом не враховано всі витрати, які були понесені покупцем для доставки товару та визначені ст. 58 МКУ, в повному обсязі та в тому, що митна вартість розрахована декларантом не вірно.
З цього приводу суд зазначає наступне.
Зазначене зауваження протирічить положенням п.3.1.1 контракту №CSM/2 від 01.09.2025 та положенням Правил ІНКОТЕРМС.
Так, Базис поставки FOB, визначений в Міжнародних торговельних правилах «Інкотермс 2010» покладає на продавця обов`язок по виконанню експортних митних процедур для вивезення товару з оплатою експортних мит і інших зборів у країні відправлення, однак продавець не зобов`язаний виконувати митні формальності для ввезення товару, сплачувати імпортні мита або виконувати інші імпортні митні процедури при ввезенні.
Покупець зобов`язаний оплатити фрахт судна, розвантажити в порту прибуття, виконати імпортне митне оформлення з оплатою імпортних мит і зборів, і доставити товар до місця призначення.
Ціна FOB (FOB price) означає, що контрактна (інвойсна або митна) ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, а також вартості доставки в порт відвантаження і завантаження вантажу на борт судна без вартості перевезення (фрахту) в порт призначення.
Таким чином, складовими митної вартості товару є інвойсна вартість товару та вартість перевезення (фрахту) товару в порт призначення (до кордону України).
В договорі чітко зазначено, що в контракту ціну включені сума вартості самого товару, експортного митного оформлення з оплатою експортних мит та інших зборів, а також вартість доставки в порт призначення та завантаження на судно.
Вартість товарів, зазначена в інвойсі, вже включає в себе всі зазначені витрати, понесені продавцем, і не потребує окремого зазначення в інвойсі витрат продавця при відправленні товару.
Копія митної декларації країни відправлення передбачена як додатковий документ, що надається (за його наявності) на запит митниці, якщо надані документи, передбачені ч.2 ст.53 МК України містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
При цьому, ч.5 ст.53 МК України прямо забороняє вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Контрактом № CSM/2 від 01.09.2025, а саме п.3.5, сторонами узгоджені документи, які повинні надаватись для підтвердження поставки товару, серед яких митна декларація країни відправлення відсутня.
Здійснення митного оформлення в країні відправлення є обов`язком китайського підприємства-постачальника відповідно до законодавства КНР. Діючим митним законодавством ані України, ані КНР не передбачено зобов`язання українського підприємства надавати підтвердження митного оформлення в країні відправлення.
При цьому, в процесі такого контролю відповідачем не наведені обґрунтування вимоги необхідності надання митної декларації країни відправлення і які саме розбіжності у наданих документах та складових митної вартості усуватиме така декларація.
Разом з цим, суд зауважує, що з приводу ненадання декларації країни відправлення, Верховний Суд, в постанові від 19.03.2019 у справі №810/4116/17 висловив наступну правову позицію: «Крім того, ненадання позивачем митної декларації країни відправлення також не може бути підставою для невизнання заявленої позивачем вартості товару, оскільки така (вартість) повністю підтверджувалася поданими позивачем при проходженні митних формальностей первинними документами, а надання такої митної декларації не є обов`язковим за вказаних обставин підтвердження митної вартості товару». 
Така ж правова позиція викладена також у постанові Верховного Суду від 10.06.2021 у справі № 804/4680/16.
Таким чином, суд дійшов висновку, що позивач надав митному органу усі необхідні документи, які надають можливість перевірити та підтвердити заявлену митну вартість товару. Суттєвих недоліків поданих до митного органу документи не містили, а відповідно у відповідача не було підстав для прийняття рішення про коригування митної вартості товару. 
Відтак, суд вважає, що митний орган мав можливість пересвідчитись у достовірності митної вартості заявленої декларантом за ціною договору.
Згідно зі статтею 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. Відповідно до частини 3 цієї ж статті за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Згідно з частиною 1 статті 55 Митного кодексу України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Згідно з пунктом другим частини 6 статті 54 Митного кодексу України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, зокрема у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Суд зазначає, що відповідно до вимог ч.3 ст.53 Митного кодексу України, додаткові документи надаються декларантом за наявності, відтак, саме по собі подання таких документів не в повному обсязі не може бути підставою для коригування митної вартості товару.
Стаття 57 Митного кодексу України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України, здійснюється шляхом застосування таких методів: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Якщо основний метод не може бути використаний, застосовується послідовно кожний із перелічених у частині першій цієї статті методів. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.
У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (ст. 64 МК України) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.
Як вбачається з оскарженого рішення про коригування митної вартості в самому рішення зазначено лише номер та дата митної декларації, яка стала джерелом інформації для коригування митної вартості. Приймаючи оскаржене рішення про коригування митної вартості митницею у графі 33, крім номеру та дати митної декларації, яка були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваного товару, не надано пояснень щодо зроблених коригувань на обсягів партії подібних товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та не зазначена докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваного товару із застосуванням другорядного методу.
Такий підхід для формування оскаржуваного рішення про коригування митної вартості прямо суперечать цитованим вище положенням законодавства, що є самостійною підставою для його скасування. Вказана позиція підтверджується уставленою судовою практикою Верховного суду у складі Касаційного адміністративного суду викладеної в постанові від 21.12.2018 у справі №815/1670/17.
Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
Відповідно до усталеної правової позиції Верховного Суду, висловленої у постановах: від 30.01.2018 у справі №813/7903/14, від 18.12.2018 у справі №826/15706/13-а, від 29.01.2019 у справі №815/6827/17, від 16.04.2019 у справі №815/6698/17, митна вартість товарів, відкорегована за резервним методом має ґрунтуватися на митній вартості, раніше визнаній (визначеній) митними органами, що міститься в Єдиній автоматизованій інформаційній системі (далі - ЄАІС). При цьому, у такій ситуації митний орган повинен не просто зазначити, зокрема, обставину відсутності в нього інформації щодо оформлення ідентичних та подібних товарів (як на підставу незастосування методів за ціною договору щодо ідентичних товарів та за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів), а навести цінову інформацію з ЄАІС про оформлення товарів, що мають ознаки, найбільш схожі на ознаки задекларованих товарів та пояснити з урахуванням положень статей 59, 60 МК України, чому ця інформація не може бути взята за основу для визначення митної вартості, чого в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості, відповідач не зазначив.
Верховний Суд у постанові від 29.09.2020 у справі №520/7041/19 звернув увагу на те, що рішення про коригування митної вартості товарів є обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 ч. 2 ст. 55 Митного кодексу України, якщо містить не лише дату та номер митної декларації, на підставі якої здійснено коригування митної вартості, а й порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервним методом.
Під час митного оформлення позивач подав усі визначені статтею 53 Митного кодексу України документи, перелік яких є вичерпним, що підтверджують заявлену ним митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Отже, митний орган не довів, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, та не надані достатні докази, які б підтверджували відсутність підстав для визначення митної вартості за ціною договору. Відтак, наявність належних та беззаперечних підстав для коригування митної вартості відповідачем не доведена.
Тому суд доходить висновку, що позивач при подачі документів надав всі необхідні та достатні документи, що дають змогу визначити всі складові митної вартості товару, та містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару.
Разом з тим, відповідач, приймаючи рішення про коригування митної вартості, не вказав, яким чином митна вартість товару визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, не навів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості, що свідчить про порушення відповідачем вимог частини другої статті 55 Митного кодексу України щодо обґрунтованості прийнятого рішення.
З наведеного вбачається, що позивачем надано усі необхідні документи, що стосуються числового значення митної вартості товару або методу її визначення, документи містили всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, у зв`язку із чим дійшов висновку, що рішення відповідача про коригування митної вартості товарів №UA110110/2026/000023/2 від 21.05.2026 є таким, що підлягає визнанню протиправним та скасуванню.
Стаття 19 Конституції України встановлює, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За приписами ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Відповідачем не доведено правомірність прийнятих рішень.
Митним органом не доведено за допомогою належних та допустимих доказів, що митна вартість імпортованого позивачем була визначена необґрунтовано, що б в свою чергу надавало митному органу права на коригування митної вартості товару.
При розгляді справи суд дійшов висновку, що при прийнятті оскаржуваного рішення відповідач діяв необґрунтовано, тобто без врахування всіх обставин, які мають значення при прийнятті рішень, що зумовлює висновок суду про задоволення позовних вимог у повному обсязі.
Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі. При зверненні до суду з даним позовом, позивачем сплачено судовий збір у розмірі 3833,10 грн, який слід стягнути з відповідача на користь позивача. 
Керуючись статтями 241, 243-246, 250 КАС України, суд, - 
ВИРІШИВ:
Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «АМТ» (69000, м. Запоріжжя, вул. Штабна, буд.13, прим.23; код ЄДРПОУ 42822115) до Південно-Східної митниці (49038, м.Дніпро, вул.Ольги Княгині, буд.22; код ЄДРПОУ 43971371) про визнання протиправним та скасування рішення, - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Південно-Східної митниці про коригування митної вартості товарів №UA110110/2026/000023/2 від 21.05.2026.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «АМТ» за рахунок бюджетних асигнувань Південно-Східної митниці судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 3833,10 грн (три тисячі вісімсот тридцять три гривні 10 копійок). 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення у повному обсязі складено та підписано 18.09.2026. 

Суддя Ю.В. Калашник