ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 545/3969/22  Номер провадження 22-ц/814/2144/26	Головуючий у 1-й інстанції Стрюк Л.І.  Доповідач ап. інст. Пікуль В. П.	

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2026 року 	м. Полтава	

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Пікуля В.П.,
суддів Одринської Т.В., Панченка О.О.,
за участю секретаря судового засідання Філоненко О.В.,

розглянувши у відкритому судову засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Полтавського районного суду Полтавської області від 03 лютого 2026 року про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами по справі за позовом ОСОБА_1 до Височанської селищної ради Харківського району Харківської області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої органом місцевого самоврядування, 

В С Т А Н О В И В:
ОПИСОВА ЧАСТИНА
Короткий зміст позовних вимог
У січні 2026 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.
В обґрунтування заяви зазначав, що рішенням Полтавського районного суду Полтавської області від 11 жовтня 2022 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до Височанської селищної ради Харківського району Харківської області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої органом місцевого самоврядування відмовлено. 
Постановою Полтавського апеляційного суду від 14 березня 2023 року рішення суду залишено без змін.
Вказував, що нововиявленою обставиною є те, що суд розглядав справу до неналежного відповідача, а саме - Височанської селищної ради, як органу місцевого самоврядування, на який покладено обов`язок щодо відшкодування шкоди, завданої фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи зазначеного органу. 
Зазначив, що суд, розглядаючи справу, не перевірив правомочність Височанської селищної ради, розпоряджатись коштами, що належать Височанській територіальній громаді Харківської області.
Доказами, на які посилається заявник, як на підтвердження нововиявлених обставин, є відповідь, що надана заявнику першим заступником Височанського селищного голови І. Михайличенко від 11 грудня 2025 року № 02-23/3329, з доданою випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб документи свідчать про те, що Височанська селищна рада не є представницьким органом громади і право на розпорядження коштами громади не має. 
Короткий зміст судового рішення
Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 03 лютого 2026 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі № 545/3969/22 за позовом ОСОБА_1 до Височанської селищної ради Харківського району Харківської області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої органом місцевого самоврядування відмовлено. 
Короткий зміст вимог апеляційної скарги
З ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 03 лютого 2026 року не погодився заявник та оскаржив її в апеляційному порядку, подавши до суду апеляційну скаргу.
Особа, яка подала апеляційну скаргу, просила ухвалу Полтавського районного суду Полтавської області від 03 лютого 2026 року скасувати та ухвалити нове рішення, яким рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 11 жовтня 2022 року прийняте у справі № 545/3969/22 про відмову в задоволенні позову про відшкодування завданої моральної шкоди порушенням прав на отримання продуктів харчування за нормами постанови Кабінету Міністрів України № 328 від 20 березня 2022 року скасувати та постановити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог, на підставі подання позову до неналежного відповідача.
Позиції учасників справи
Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилається на незаконність та необґрунтованість оскаржуваної ухвали. 
Вказує, що суд першої інстанції при розгляді справи не перевірив правомочність Височанської селищної ради розпоряджатися коштами, тоді як скаржнику на момент розгляду справи не було відомо, що відповідач не є представницьким органом Височанської територіальної громади Харківської області. 
Скаржник звертає увагу, що дана обставина стала відома з відповіді першого заступника Височанського селищного голови І. Михайличенка від 11 грудня 2025 року.
Щодо відзиву на апеляційну скаргу
Відзив на апеляційну скаргу з дотриманням вимог ЦПК України до Полтавського апеляційного суду не надходив.
Відповідно до частини третьої статті 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
Щодо явки та позиції учасників справи в суді апеляційної інстанції
Учасники справи, будучи належним чином повідомленими про час і місце розгляду справи, до суду не з`явилися.
Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи (частина друга статті 372 ЦПК України). 
МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА
Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, приходить до такого висновку.
Встановлені обставини справи
З матеріалів справи вбачається, що у січні 2026 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду, у справі за позовом ОСОБА_1 до Височанської селищної ради Харківського району Харківської області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої органом місцевого самоврядування.
Рішенням Полтавського районного суду Полтавської області від 11 жовтня 2022 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до Височанської селищної ради Харківського району Харківської області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої органом місцевого самоврядування було відмовлено.
Постановою Полтавського апеляційного суду від 14 березня 2023 року рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 11 жовтня 2022 року залишено без змін.
Як на підставу для перегляду рішення суду заявник посилається на відповідь, що надана першим заступником Височанського селищного голови І. Михайличенко від 11 грудня 2025 року № 02-23/3329, з доданою випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, відповідно до яких Височанська селищна рада не є представницьким органом громади і право на розпорядження коштами громади не має.
Згідно відповіді на інформаційний запит наданої Височанською селищною радою від 11 грудня 2025 року за № 02-23/3329 повідомлено, що надати копії рішень Височанської територіальної громади Харківської області про: 
-утворення нею Височанської селищної ради, як її представницького органу; 
-передачу повноважень Височанській селищній раді права на управління майном, яке є у комунальній власності Височанської територіальної громади;
-передачу повноважень Височанській селищній раді права затверджувати програми соціально-економічного та культурного розвитку та бюджету громади і контролювати їх виконання тощо - неможливо у зв`язку з їх відсутністю. 
Позиція апеляційного суду
Згідно з частиною першою статті 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.
Частиною другою статті 423 ЦПК України передбачено, що підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 424 ЦПК України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 423 цього Кодексу, учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.
Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Тлумачення пункту 1 частини другої статті 423 ЦПК України свідчить, що нововиявленими обставинами є обставини, які: існували на час розгляду справи, не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; є істотними для розгляду справи, тобто належать до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі. Обставини, які вважаються нововиявленими, повинні одночасно відповідати цим вимогам.
Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається. Необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.
Питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, й вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим.
ЄСПЛ зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу resjudicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення.
Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (PONOMARYOVv. UKRAINE, № 3236/03, § 40, ЄСПЛ, 03 квітня 2008 року).
Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (PRAVEDNAYA v. RUSSIA, № 69529/01, § 27, 28, ЄСПЛ, 18 листопада 2004 року).
Отже, перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок (що є прерогативою судів апеляційної та касаційної інстанції), а лише перегляд вже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.
У свою чергу, в заяві про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами ОСОБА_1 посилаються на те, що суд розглядаючи справу не перевірив правомочність Височанської селищної ради розпоряджатися коштами, що належать Височанській територіальній громаді Харківської області.
Однак, встановлення належності відповідачів є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (ex officio), навіть якщо жодна із заінтересованих осіб цього не вимагає. Якщо у справі наявна обов`язкова співучасть відповідачів, то неможливо вирішити питання про обов`язки відповідача, одночасно не вирішивши питання про обов`язки особи, не залученої до участі у справі як співвідповідача. Тому пред`явлення позову до неналежного відповідача (неналежного складу відповідачів) є самостійною та безумовною підставою для відмови в позові незалежно від доводів учасників справи, стадії її розгляду або залучення такої особи (осіб) до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору (постанова Верховного Суду від 13 червня 2024 року у справі № 932/163/21).
Тобто, твердження заявника свідчить про можливе допущення судової помилки та може слугувати доводом для перегляду рішення суду в апеляційному чи касаційному порядку, однак, за своєю суттю, не є нововиявленою обставиною та не може бути підставою для задоволення заяви ОСОБА_1 .
Як вбачається з відповіді на інформаційний запит наданої Височанською селищною радою від 11 грудня 2025 року за № 02-23/3329, на яку посилається ОСОБА_1 , вона свідчить лише про відсутність рішень Височанської територіальної громади Харківської області про утворення нею Височанської селищної ради, як її представницького органу, про передачу повноважень Височанській селищній раді права на управління майном, яке є у комунальній власності Височанської територіальної громади, а також про передачу повноважень Височанській селищній раді права затверджувати програми соціально-економічного та культурного розвитку та бюджету громади і контролювати їх виконання, тощо. Однак вказана відповідь не підтверджує зазначені у заяві доводи щодо неналежності відповідача та не містить інформації, яка є нововиявленою обставиною.
За вказаних обставин колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами.
Поряд з цим, суд апеляційної інстанції зауважує, що в оскаржуваній ухвалі суд першої інстанції обґрунтовано вказав, що заявником не доведено, що у нього не було об`єктивної можливості заявити під час розгляду спору клопотання про заміну сторони відповідача, тим самим подавши позов до особи (осіб), від прав та обов`язків яких залежить обсяг, зміна чи припинення її прав.
Крім того, судом правильно акцентовано увагу заявника, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не позбавляє особу права на звернення до належного відповідача для реалізації та відновлення своїх прав, які, на думку заявника, були порушені.
Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги
З огляду на вищевикладене, суд першої інстанції, правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив наявні у справі докази і надав їм належну оцінку, правильно встановив обставини справи, внаслідок чого ухвалив законне й обґрунтоване судове рішення і, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.
Отже, доводи апеляційної скарги про незаконність та необґрунтованість ухвали, як такого, що ухвалене судом першої інстанції з порушенням норм процесуального права та з неправильним застосуванням норм матеріального права, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного перегляду справи і є безпідставними.
Відповідно до частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Як передбачено пунктом 1 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Згідно із статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З урахуванням наявних у справі доказів, колегія суддів приходить до висновку, що доводи апеляційної скарги скаржника не спростовують висновки суду першої інстанції, відповідно, ухвалу Полтавського районного суду Полтавської області від 03 лютого 2026 року слід залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.
Щодо судових витрат 
За правилами частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Зважаючи на те, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, відсутні підстави для нового розподілу судових витрат та відсутні підстави для розподілу судових витрат за розгляд справи у суді апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – залишити без задоволення.

Ухвалу Полтавського районного суду Полтавської області від 03 лютого 2026 року – залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 14 липня 2026 року.

Головуючий       В.П. Пікуль

Судді         Т.В. Одринська

О.О. Панченко