ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
і м е н е м У к р а ї н и

04 вересня 2026 року | м. Ужгород | № 260/2765/26
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Гебеш С.А.
при секретарі судових засідань - Романець Е.М.
та осіб, які беруть участь у судовому засіданні:
представник позивача - Тригуб В.І.
представники відповідача - Сочка О.Я, Фекете В.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮМАКС ХАБ" до Закарпатської митниці про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "ЮМАКС ХАБ" звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Закарпатської митниці про визнання протиправним та скасування рішення, а саме:
Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Закарпатської митниці Держмитслужби № UA305000/2025/000085/1 від 31.10.2025 р.;
Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Закарпатської митниці Держмитслужби № UA305000/2025/000086/2 від 31.10.2025 р.;
Стягнути із Закарпатської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України (місцезнаходження: 88000, м. Ужгород, вул. Собранецька, 20, код ЄДРПОУ 43985560) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮМАКС ХАБ» (місцезнаходження: Україна, 90222, Закарпатська обл., Ужгородський р-н, село Розівка, вул.Свободи, будинок 18"а", код ЄДРПОУ 44830589) за рахунок бюджетних асигнувань судові витрати у розмірі 36 656,00 грн., в тому числі 6 656,00 грн. судового збору, 30 000,00 грн. витрат на правничу допомогу.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що прийняті Закарпатською митницею Держмитслужби рішення аргументовані наявністю сумнівів у правильності визначення митної вартості, оскільки документи, подані до митного оформлення товару, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості. Однак, ТОВ «ЮМАКС ХАБ» вважає такі рішення митного органу протиправними, прийнятими всупереч норм митного законодавства та такими, що порушують його права. Зазначає, що всі надані до митних декларацій документи дозволяють ідентифікувати товар, де продавцем є Bridge Polymers The Netherlands B.V. згідно умов контракту №8.25, чітко визначити його найменування, маркування, вагу, вартість, яка фактично сплачена, а також вартість транспортних витрат. Ціну на певну одиницю товару та загальну фактурну вартість всього товару встановлює продавець Bridge Polymers The Netherlands B.V., що підтверджено документально матеріалами які були подані до Закарпатської митниці. З даною ціною ТОВ «ЮМАКС ХАБ» погодилось, уклавши Контракт № 8.25 та акцептувавши відповідні проформа-інвойс та наступні інвойси. Таким чином, надані ТОВ «ЮМАКС ХАБ» для митного оформлення товару документи містять достовірні та об`єктивні відомості, які підтверджують числові значення складових митної вартості товару за ціною договору, а тому відсутні підстави ставити під сумнів достовірність заявленої декларантом митної вартості спірної партії товару за ціною договору. ТОВ «ЮМАКС ХАБ» вважає, що у своїх рішеннях про коригування митної вартості відповідач аргументовано не довів, що декларантом заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів; сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях. Надані декларантом документи фактично давали можливість визначити митну вартість товару за першим методом.
Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 04.05.2026 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання.
Відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, в якому такий проти позову заперечує та просить суд у задоволенні позовних вимог відмовити. Заперечуючи проти позову, відповідач зазначає, що за результатами аналізу наявної в митного органу цінової інформації щодо ідентичних товарів, митне оформлення яких вже завершено, встановлено, що рівень митної вартості оцінюваного товару є суттєво нижчим за митну вартість ідентичних товарів. З огляду на викладене вище, заявлена митна вартість викликає сумнів у своїй достовірності. Оцінюваний товар переміщується в рамках посередницького контракту, водночас рахунків між виробником та продавцем, які б могли висвітлити динаміку ціноутворення та додатково підтвердити заявлену ціну, до митного оформлення не надано. Таким чином, надані до митного оформлення документи містять розбіжності не містять всіх відомостей щодо складових митної вартості, зокрема ціни, що була фактично сплачена чи підлягала сплаті за товар. Вказане унеможливлює застосування методу визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції). Вказує, що митним органом застосовано резервний метод визначення митної вартості товару у зв`язку з наявністю відповідної інформації. Для розрахунку числового значення митної вартості взято фактурну ціну ідентичних товарів за кілограм з урахуванням заявлених та документально підтверджених пропорційно розподілених транспортних витрат на оцінюваний товар у сумі 58087,8553 грн. Отже, митна вартість товару, визначена за методом за ціною договору щодо ідентичних товарів, становить: 1,72 євро/кг * 21000 кг + 58087,8553 грн = 37305,87 євро.
Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 28.05.2026 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав з підстав, наведених у позовній заяві. Просив суд такий задовольнити повністю.
Представники відповідача у судовому засіданні проти адміністративного позову заперечили з мотивів, викладених у відзиві на позовну заяву. Просили суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.
Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши подані сторонами документи та матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, що між компанією Bridge Polymers The Netherlands B.V. (Продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ЮМАКС ХАБ» (Покупець) укладено Контракт №8.25 від 11.02.2025 року.
Відповідно до пп. 1.1 вказаного контракту, продавець продає, а покупець купує Товари – полімерну сировину – відповідно до заявок Покупця та рахунків, виставлених Продавцем.
Відповідно пп.1.2.-1.3 контракту Покупець надсилає електронною поштою на адресу Продавця заявку із зазначенням необхідних для закупівлі товарів. Заявка вважається узгодженою після виставлення Продавцем проформи-інвойсу.
Згідно пп. 2.1-2.2 контракту ціни на товар встановлені у ЄВРО. Вартість упаковки входить до ціни товару. Усі ціни повинні відповідати проформа-інвойсам, які є невід`ємною частиною цього контракту.
Згідно п.3.1 контракту платежі за цим контрактом здійснюється у ЄВРО банківським переказом, відповідно до умов оплати, зазначених у проформа-інвойсі, виставленому Продавцем.
Згідно проформи-інвойсу №BPNL-00033799 від 22.07.2025 (щодо замовлення №BPNL-00033799) до контракту № 8.25 від 11.02.2025 Bridge Polymers The Netherlands B.V. зобов`язався продати ТОВ «ЮМАКС ХАБ» полікарбонат на загальну вартість 24 740,00 євро, в тому числі: полікарбонат нізької якості (PC off grade ех0703R) у кількості 12,000 мт, по ціні 1 420,00 євро/т, вартістю 17 040,00 євро; полікарбонат НС-21RT у кількості 5,500 мт, по ціні 1 400,00 євро/т, вартістю 7 700,00 євро. Умови поставки FCA Гданськ, Польща (згідно з Правилами Інкотермс-2020, застосування яких визначено п.4.2 Контракту), на умовах передоплати товару.
Згідно проформи-інвойсу №BPNL-00033799 від 22.07.2025 (щодо замовлення №BPNL-00035224) до контракту № 8.25 від 11.02.2025 Bridge Polymers The Netherlands B.V. зобов`язався продати ТОВ «ЮМАКС ХАБ» полікарбонат на загальну вартість 24 740,00 євро, в тому числі: полікарбонат НС-21RT у кількості 4,125 мт, по ціні 1 400,00 євро/т, вартістю 5 775,00 євро. Умови поставки FCA Гданськ, Польща (згідно з Правилами Інкотермс-2020, застосування яких визначено п.4.2 Контракту), на умовах передоплати товару.
Bridge Polymers The Netherlands B.V. виставив ТОВ «ЮМАКС ХАБ» інвойси №BPNL-25507139 від 28.10.2025 та №BPNL-25507166 від 28.10.2025, згідно з якими Продавець підтвердив своє зобов`язання щодо продажу ТОВ «ЮМАКС ХАБ» полікарбонату нізької якості (PC off grade ех0703R) за ціною 1 420,00 євро/т, полікарбонату НС-21RT за ціною 1 400,00 євро/т на загальну вартість 30 515,00 євро. 
ТОВ «ЮМАКС ХАБ» перерахувало 27.10.2025 на рахунок Bridge Polymers The Netherlands B.V. кошти в сумі 92 975,00,00 євро як попередню оплату по проформах-інвойсах №BPNL-00033797 від 22.07.2025 та №BPNL-00033799 від 22.07.2025, що підтверджується квитанцією СВІФТ № 251027/000360707.
З метою здійснення митного оформлення придбаного товару 31.10.2025 року ТОВ «ЮМАКС ХАБ» подало до Закарпатської митниці Держмитслужби електронні митні декларації № 25UA305130021631U5 та 25UA305130021632U4, відповідно до яких митна вартість визначена за основним методом, тобто за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються.
Для підтвердження числових значень складових заявленої митної вартості товару до митної декларації №25UA305130021631U5 за ціною контракту разом з митною декларацією було подано Контракт № 8.25, проформу-інвойс №BPNL00033799, інвойс №BPNL-25507139, банківський платіжний документ – квитанцію СВІФТ №251027/000360707, автотранспортну накладну (CMR), документи про вартість транспортних витрат (Довідка № 210), документ, що містить аналітичні дані щодо світових цін на полікарбонат – Polymerscan за липень 2025 р.
Для підтвердження числових значень складових заявленої митної вартості товару до митної декларації №25UA305130021632U4 за ціною контракту разом з митною декларацією було подано Контракт № 8.25, проформу-інвойс №BPNL00033799, інвойс №BPNL-25507166, банківський платіжний документ – квитанцію СВІФТ №251027/000360707, автотранспортну накладну (CMR), документи про вартість транспортних витрат (Довідка № 210), документ, що містить аналітичні дані щодо світових цін на полікарбонат – Polymerscan за липень 2025 р. 
За результатами розгляду поданих позивачем документів, Закарпатською митницею Держмитслужби прийняті:
рішення про коригування митної вартості товарів №UA305000/2025/000085/1 від 31.10.2025 по декларації №25UA305130021632U4 до вартості 7 529,78 євро (графа 30 рішення) замість 5 775,00 євро відповідно до договору, із застосуванням другорядного резервного методу визначення митної вартості товару. При визначенні числового значення митної вартості товару за основу взята наявна в ЄАІС Держмитслужби інформація щодо митної вартості подібних товарів за митною декларацією №25UА209230087394U5 від 15.09.2025 р.;
рішення про коригування митної вартості товарів №UA305000/2025/000086/2 від 31.10.2025 по декларації №25UA305130021631U5: 
1. щодо товару полікарбонат низької якості (PC off grade ех0703R) – до вартості 20 451,60 євро (графа 30 рішення) замість 17 040,00 євро відповідно до договору із застосуванням другорядного методу визначення митної вартості товару 2а. При визначенні числового значення митної вартості товару за основу взята наявна в ЄАІС Держмитслужби інформація щодо митної вартості ідентичних товарів за митними деклараціями №25UА305130015957U3 від 11.08.2025 р.
2. щодо товару полікарбонат НС-21RT – до вартості 10 039,70 євро (графа 30 рішення) замість 7 700,00 євро відповідно до договору, із застосуванням другорядного резервного методу визначення митної вартості товару. При визначенні числового значення митної вартості товару за основу взята наявна в ЄАІС Держмитслужби інформація щодо митної вартості подібних товарів за митною декларацією №25UА209230087394U5 від 15.09.2025 р.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне. 
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини 1 статті 1 Митного кодексу України (далі – МК України), законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.
Відповідно до вимог частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товару, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товару.
Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товару, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товару, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно з частинами першою, другою статті 51 МК України митна вартість товару, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.
Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Декларант, який заявляє митну вартість товару, зобов`язаний: 1) заявляти митну вартість, визначену ним самостійно, у тому числі за результатами консультацій із митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.
Як встановлено частиною першою статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Частиною другою статті 53 МК України визначений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. Ними є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (частини перша, друга статті 54 МК України).
Відповідно до п. 1 ч. 4 статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Як визначено частиною п`ятою статті 54 МК України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) обмінюватися інформацією, що стосується митної вартості товарів, в електронній формі у форматі міжнародних стандартів обміну електронною інформацією з митними органами іноземних держав із використанням інформаційних технологій, за умови дотримання вимог щодо її конфіденційності; 7) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.
У частині третій статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант на письмову вимогу митного органу зобов`язаний протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Згідно з частиною четвертою та п`ятою статті 53 МК України у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).
Забороняється вимагати від декларанта будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Із наведених положень слідує, що митний орган має повноваження здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом. Зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товару, порівнянням рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товару, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару. При цьому лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України (подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товару, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний за ціною договору (контракту) щодо товару, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товару; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товару; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товару, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Отож наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару та ініціювання повної її перевірки, але така інформація аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.
Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Наведені норми зобов`язують митницю зазначати конкретні обставини, які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовiрностi.
Разом з тим, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома статті 54 МК України).
Згідно з частиною першою статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Відповідно до частини другої статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).
У розумінні частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.
З матеріалів справи cлідує, що для підтвердження заявленої митної вартості за основним методом за ціною договору (контракту) декларант для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару подав до митного органу ряд документів та застосував перший метод визначення митної вартості за ціною договору.
Як встановлено вже судом, для підтвердження числових значень складових заявленої митної вартості товару до митної декларації №25UA305130021631U5 за ціною контракту разом з митною декларацією було подано Контракт № 8.25, проформу-інвойс №BPNL00033799, інвойс №BPNL-25507139, банківський платіжний документ – квитанцію СВІФТ №251027/000360707, автотранспортну накладну (CMR), документи про вартість транспортних витрат (Довідка № 210), документ, що містить аналітичні дані щодо світових цін на полікарбонат – Polymerscan за липень 2025 р; для підтвердження числових значень складових заявленої митної вартості товару до митної декларації №25UA305130021632U4 за ціною контракту разом з митною декларацією було подано Контракт № 8.25, проформу-інвойс №BPNL00033799, інвойс №BPNL-25507166, банківський платіжний документ – квитанцію СВІФТ №251027/000360707, автотранспортну накладну (CMR), документи про вартість транспортних витрат (Довідка № 210), документ, що містить аналітичні дані щодо світових цін на полікарбонат – Polymerscan за липень 2025 р. 
Наданий декларантом договір на поставку товару №8.25 від 11.02.2025 року містить відомості про предмет та умови поставки, умови оплати, строк дії контракту та основні зобов`язання продавця та покупця.
Зокрема, відповідно до пп. 1.1 вказаного контракту, продавець продає, а покупець купує Товари – полімерну сировину – відповідно до заявок Покупця та рахунків, виставлених Продавцем.
Відповідно пп.1.2.-1.3 контракту Покупець надсилає електронною поштою на адресу Продавця заявку із зазначенням необхідних для закупівлі товарів. Заявка вважається узгодженою після виставлення Продавцем проформи-інвойсу.
Згідно пп. 2.1-2.2 контракту ціни на товар встановлені у ЄВРО. Вартість упаковки входить до ціни товару. Усі ціни повинні відповідати проформа-інвойсам, які є невід`ємною частиною цього контракту.
Згідно п.3.1 контракту платежі за цим контрактом здійснюється у ЄВРО банківським переказом, відповідно до умов оплати, зазначених у проформа-інвойсі, виставленому Продавцем.
Згідно проформи-інвойсу №BPNL-00033799 від 22.07.2025 (щодо замовлення №BPNL-00033799) до контракту № 8.25 від 11.02.2025 Bridge Polymers The Netherlands B.V. зобов`язався продати ТОВ «ЮМАКС ХАБ» полікарбонат на загальну вартість 24 740,00 євро, в тому числі: полікарбонат нізької якості (PC off grade ех0703R) у кількості 12,000 мт, по ціні 1 420,00 євро/т, вартістю 17 040,00 євро; полікарбонат НС-21RT у кількості 5,500 мт, по ціні 1 400,00 євро/т, вартістю 7 700,00 євро. Умови поставки FCA Гданськ, Польща (згідно з Правилами Інкотермс-2020, застосування яких визначено п.4.2 Контракту), на умовах передоплати товару.
Згідно проформи-інвойсу №BPNL-00033799 від 22.07.2025 (щодо замовлення №BPNL-00035224) до контракту № 8.25 від 11.02.2025 Bridge Polymers The Netherlands B.V. зобов`язався продати ТОВ «ЮМАКС ХАБ» полікарбонат на загальну вартість 24 740,00 євро, в тому числі: полікарбонат НС-21RT у кількості 4,125 мт, по ціні 1 400,00 євро/т, вартістю 5 775,00 євро. Умови поставки FCA Гданськ, Польща (згідно з Правилами Інкотермс-2020, застосування яких визначено п.4.2 Контракту), на умовах передоплати товару.
Bridge Polymers The Netherlands B.V. виставив ТОВ «ЮМАКС ХАБ» інвойси №BPNL-25507139 від 28.10.2025 та №BPNL-25507166 від 28.10.2025, згідно з якими Продавець підтвердив своє зобов`язання щодо продажу ТОВ «ЮМАКС ХАБ» полікарбонату нізької якості (PC off grade ех0703R) за ціною 1 420,00 євро/т, полікарбонату НС-21RT за ціною 1 400,00 євро/т на загальну вартість 30 515,00 євро. 
ТОВ «ЮМАКС ХАБ» перерахувало 27.10.2025 на рахунок Bridge Polymers The Netherlands B.V. кошти в сумі 92 975,00,00 євро як попередню оплату по проформах-інвойсах №BPNL-00033797 від 22.07.2025 та №BPNL-00033799 від 22.07.2025, що підтверджується квитанцією СВІФТ № 251027/000360707.
В ході розгляду справи суд не встановив у документах, які подані декларантом до митного оформлення ознак підробки документів чи відсутність у документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
подані митному органу декларантом позивача документи, які подавалися разом із митною декларацією, підтверджують складові митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, про що зазначено вище, а сумніви митного органу щодо заявленої митної вартості є безпідставними та необґрунтованими.
Доводи відповідача з приводу того, що ціни на імпортований товар є нижчими від цін за аналогічні товари, розмитнення яких вже проводилося, суд відхиляє, оскільки такі обставини не є та не можуть бути самостійною підставою для підвищення митної вартості товарів відповідно до вимог МК України, оскільки ці відомості мають допоміжний інформаційний характер, а отже, не можуть бути підставою для коригування митної вартості товарів.
Наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від певного кола обставин і визначається в кожному конкретному випадку.
Аналогічні висновки зроблено Верховним Судом у постанові від 10.10.2019 у справі №809/1469/16.
Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Крім того, Верховний Суд неодноразово наголошував, що відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митним органом відповідних рішень. В основу такого підходу лягли висновки про те, що торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо).
Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування методу визначення митної вартості товару, обраного декларантом, і не може бути підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за методом визначеним в декларації митної вартості.
Резюмуючи вищенаведене суд вказує, що відповідачем, в порушення частини третьої статті 53 Митного кодексу України не доведено, що подані документи для підтвердження митної вартості оцінюваних товарів містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Окрім того, відповідачем не надано доказів на підтвердження обґрунтованості виникнення сумнівів у заявленій позивачем митній вартості товару за ціною договору. Отже, правильність заявлення позивачем митної вартості товару за ціною договору, а також об`єктивна неможливість застосування першого методу не спростовано відповідачем.
Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що Закарпатська митниця, як суб`єкт владних повноважень не надала суду достатні докази в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються її заперечення, тому, з урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд приходить до висновку про те, що відповідачем неправомірно прийняті оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів UA305000/2025/000086/1 та UA305000/2025/000086/2 від 31.10.2025, тому такі підлягають скасуванню.
Згідно вимог частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. 
Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Отже, враховуючи встановлені судом обставини справи, оцінивши докази в їх сукупності та аналізуючи наведені положення законодавства, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.
Згідно із частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Отже, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір в розмірі 6656,00 грн, сплачений за заявлені позовні вимоги. 
Керуючись статтями 243, 245, 246, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю "ЮМАКС ХАБ" (вул. Свободи, 18а, с. Розівка, Ужгородський район, Закарпатська область, 89424, код ЄДРПОУ: 44830589) до Закарпатської митниці (вул. Собранецька, буд. 20, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, код ЄДРПОУ: 43985560) про визнання протиправним та скасування рішення – задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Закарпатської митниці № UA305000/2025/000085/1 від 31.10.2025 року;
Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Закарпатської митниці № UA305000/2025/000086/2 від 31.10.2025 року;
Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "ЮМАКС ХАБ" (вул. Свободи, 18а, с. Розівка, Ужгородський район, Закарпатська область, 89424, код ЄДРПОУ: 44830589) за рахунок бюджетних асигнувань Закарпатської митниці (вул. Собранецька, буд. 20, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, код ЄДРПОУ: 43985560) сплачений судовий збір у розмірі 6656,00 грн (шість тисяч шістсот п`ятдесят шість гривень нуль копійок).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Повний текст рішення виготовлено та підписано 14.09.2026 року.

Суддя | С.А. Гебеш