ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
07 липня 2026 року справа №200/10258/25 

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Пивовар І.В., суддів: Блохіна А.А., Казначеєва Е.Г.,
розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Покровської міської військової адміністрації Покровського району Донецької області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 12 березня 2026 року у справі № 200/10258/25 (головуючий суддя І інстанції – Галатіна О.О.) за позовом ОСОБА_1 до Покровської міської військової адміністрації Покровського району Донецької області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог:
Позивач звернулася до Донецького окружного адміністративного суду з позовом, в якому просила:
- визнати протиправним та скасувати рішення Покровської міської військової адміністрації Покровського району Донецької області в частині зупинення розгляду заяви ОСОБА_1 від 19.08.2025 № ІП-19.08.2025-562591 про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна;
- зобов`язати Покровську міську військову адміністрацію Покровського району Донецької області здійснити розгляд заяви від 19.08.2025 № ІП-19.08.2025-562591 про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна.
В обґрунтування позову зазначила, що рішення Покровської міської військової адміністрації Покровського району Донецької області в частині зупинення розгляду її заяви від 19.08.2025 № ІП-19.08.2025-562591 про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки у Комісії достатньо підстав для розгляду заяви по суті і прийняття рішення про надання компенсації за зруйнований об`єкт нерухомого майна.
Короткий зміст рішення суду першої інстанції:
Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 12 березня 2026 року позов задоволено.
Визнано протиправним та скасовано рішення Покровської міської військової адміністрації Покровського району Донецької області в частині зупинення розгляду заяви ОСОБА_1 від 19.08.2025 № ІП-19.08.2025-562591 про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна.
Зобов`язано Покровську міську військову адміністрацію Покровського району Донецької області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 19.08.2025 № ІП-19.08.2025-562591 про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна, з урахуванням висновків суду в даній справі.
Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Покровської міської військової адміністрації Покровського району Донецької області на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 968 грн 96 коп.
Не погодившись з рішенням, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просив скасувати рішення суду першої інстанції, ухвалити постанову, якою відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.
Обґрунтування апеляційної скарги:
Суд першої інстанції не врахував ключові приписи Закону України № 2923-ІХ, зокрема частини першої статті 7 Закону, яка прямо передбачає можливість зупинення розгляду заяви, абзацем другим пункту 15 Порядку № 600, який надає Комісії право зупинити розгляд заяви у разі неможливості проведення обстеження з міркувань безпеки.
Комісією Покровської міської військової адміністрації було встановлено, що об`єкт за адресою: Донецька область, м. Покровськ, вул. Софії Київської, буд. 90, знаходиться в зоні активних бойових дій, отже проведення обстеження є неможливим з міркувань безпеки.
За таких умов Комісія була зобов`язана відповідно до Закону та Постанови Кабінету Міністрів України від 30.05.2023 № 600 зупинити розгляд заяви позивача про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна.
Суд першої інстанції не врахував, що відсутність можливості проведення обстеження - об`єктивний факт, передбачений законом як підстава для зупинення розгляду заяви. Територія розташування спірного об`єкта нерухомого майна належить до територій активних бойових дій, що унеможливлює проведення обстеження та створює реальні ризики для життя і здоров`я членів Комісії. Прийняття рішення про надання або відмову у наданні компенсації без належного підтвердження факту та ступеня знищення об`єкта нерухомого майна створювало б ризик порушення принципів законності, обґрунтованості та цільового використання бюджетних коштів. Саме з метою недопущення таких порушень законодавством передбачено механізм зупинення розгляду заяв. Зупинення розгляду заяви є формою реалізації наданих законом повноважень, а не проявом бездіяльності.
Крім того, суд першої інстанції, зобов`язавши відповідача поновити розгляд заяви позивача, фактично втрутився у дискреційні повноваження суб`єкта владних повноважень.
Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги: 
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.04.2026 справу передано судді-доповідачу – Компанієць І.Д.
Ухвалою Першого апеляційного адміністративного суду у складі колегії суддів від 28.04.2026 відкрито апеляційне провадження в указаній справі.
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.06.2026 (підстава – призначення судді на посаду до іншого суду) справу передано судді-доповідачу Пивовар І.В.
Ухвалою Першого апеляційного адміністративного суду від 15.06.2026 справу прийнято до провадження судді Пивовар І.В. 
Апеляційним судом витребувано у Донецького окружного адміністративного суду справу, суд першої інстанції листом повідомив, що всі документи у цій справі сформовано в електронному вигляді та експортовано в КП “Діловодство спеціалізованого суду”.
Відповідно до частини дев`ятої статті 18 КАС України суд проводить розгляд судової справи за матеріалами у формах, визначених Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Однією з підсистем ЄСІКС (ЄСІТС) є «Електронний суд», що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи (пункт 24 Рішення ВРП від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи»).
Підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених (пункт 37 Рішення № 1845/0/15-21). 
До початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи можуть розглядатися (формуватися та зберігатися) в паперовій, електронній чи змішаній формі залежно від наявних у суді можливостей (п. 128 Рішення № 1845/0/15-21).
Отже, з урахуванням викладеного апеляційний суд вважає за можливе здійснити апеляційний перегляд за документами, наявними в підсистемі «Електронний суд».
Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції:
ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме мано про реєстрацію права власності серії ЕАЕ № 691612 є власником житлового будинку, з надвірними побудовами та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .
У зв`язку з тим, що вищевказаний житловий будинок зруйновано під час обстрілів міста 15.08.2025, ОСОБА_1 подала заяву про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна в електронній формі - засобами Єдиного державного вебпорталу електронних послуг, через додаток ДІЯ, заява зареєстрована 19.08.2025 № ІП-19.08.2025-562591.
Комісія з розгляду питань щодо надання компенсації Покровської міської військової адміністрації Покровського району Донецької області призупинила розгляд заяви позивача через відсутність акту обстеження об`єкта, пошкодженого внаслідок військових дій спричинених збройною агресією російської федерації.
Згідно листа житлово-комунального відділу Покровської міської ради 10.10.2025-01-08-601 зазначено, що заява № ЗВ-15.08.2025-230655 про надання компенсації за знищене майно, за адресою: м. Покровськ, вул. Сонячна, буд. 90, була зупинена у зв`язку з відсутністю акту обстеження об`єкта, пошкодженого внаслідок військових дій, спричинених збройною агресією Російської Федерації, складеного відповідно до Порядку «Про затвердження Порядку виконання невідкладних робіт щодо ліквідації наслідків збройної агресії Російської Федерації, пов`язаних із пошкодженням будівель та споруд» затвердженого Постановою Кабінетам Міністрів України від 19.04.2022 № 473 (зі змінами) та/або звіту з технічного обстеження, проведеного відповідно до пункту 9 Порядку постанови Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2022 року № 473 (зі змінами), або акту дистанційного обстеження, проведеного відповідно до Особливостей проведення дистанційного обстеження, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 7 липня 2025 року № 815.
Позивачем були здійснені додаткові заходи та надіслано до відповідача правовстановлюючі документи на будинок, та фото - відеоматеріали зруйнованого будинку з різних ракурсів.
Також, до суду надано витяг з єдиного реєстру досудових розслідувань про реєстрацію кримінального провадження 12025163470000784 19.08.2025 відповідно до письмової заяви ОСОБА_1 в якій остання просить прийняти міри правового характеру, щодо невстановлених представників військ рф, що 15.08.2025 в наслідок обстрілу пошкодили належний їй будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
Позивач не погоджується із зупиненням розгляду поданої заяви, у зв`язку із чим звернулася до суду.
Суд першої інстанції, задовольняючи позов, виходив з того, що нормами статті 7 Закону № 2923-IX не передбачено такої підстави для зупинення розгляду поданої заяви про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна як неможливість проведення обстеження об`єкту з міркувань безпеки та відсутність роз`яснень Мінреінтеграції України щодо використання технічного звіту, наданого заявником, замість акту комісійного обстеження.
Таким чином, Комісією за результатом розгляду заяви позивача повинно бути прийнято вмотивоване рішення по суті заяви позивача або про надання, або про відмову у наданні компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна на підставі наявних у Комісії документів, а не зупиняти розгляд поданої заяви позивача.
Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції:
Згідно із частиною другою статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно зі статтею 47 Конституції України кожному гарантується право на житло.
На підставі статті 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України № 2102-IX, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні було введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, дія якого неодноразово продовжувалась і який триває на теперішній час.
Правові та організаційні засади надання компенсації за пошкодження та знищення окремих категорій об`єктів нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, з дня набрання чинності Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 “Про введення воєнного стану в Україні”, затвердженим Законом України “Про затвердження Указу Президента України “Про введення воєнного стану в Україні” від 24.02.2022 № 2102-IX, а також правові засади створення та ведення Державного реєстру майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, врегульовані Законом України від 23.02.2023 № 2923-ІХ “Про компенсацію за пошкодження та знищення окремих категорій об`єктів нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, та Державний реєстр майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України. Зазначений Закон визначає правові та організаційні засади надання компенсації за пошкодження та знищення окремих категорій об`єктів нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України” (далі - Закон № 2923-ІХ).
Відповідно до пункту 4 частини першої статті 1 Закону № 2923-ІХ знищені об`єкти нерухомого майна - об`єкти нерухомого майна, які розташовані в Україні та стали непридатними для використання за цільовим призначенням внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, відновлення яких є неможливим шляхом поточного або капітального ремонту, реконструкції, реставрації чи економічно недоцільним, зокрема: 
а) квартири, інші житлові приміщення в будівлі, будинки садибного типу, садові та дачні будинки.
Згідно з підпунктом «в» пункту 5 частини першої статті 1 Закону № 2923-ІХ компенсацією за пошкоджений/знищений об`єкт нерухомого майна вважається фінансування придбання квартири, іншого житлового приміщення, будинку садибного типу, садового або дачного будинку (у тому числі фінансування придбання приміщення/будинку, що буде споруджений у майбутньому, або інвестування/фінансування його будівництва) з використанням житлового сертифіката.
На підставі підпункту «а» пункту 1 частини першої статті 2 Закону № 2923-ІХ отримувачами компенсації за пошкоджені/знищені об`єкти нерухомого майна (далі отримувачі компенсації) є фізичні особи - громадяни України, які є власниками пошкоджених/знищених об`єктів нерухомого майна.
Відповідно до статті 3 Закону № 2923-ІХ для розгляду питань щодо надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна виконавчий орган сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради (далі - виконавчий орган ради), військова адміністрація населеного пункту або військово-цивільна адміністрація населеного пункту утворює Комісію з розгляду питань щодо надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України (далі - Комісія з розгляду питань щодо надання компенсації), як консультативно-дорадчий орган та затверджує положення про роботу такої Комісії.
Комісія з розгляду питань щодо надання компенсації у своїй діяльності керується Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, актами Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами.
Персональний склад Комісії з розгляду питань щодо надання компенсації затверджується розпорядчим актом виконавчого органу ради, військової адміністрації населеного пункту або військово-цивільної адміністрації населеного пункту.
Комісія з розгляду питань щодо надання компенсації:
надає отримувачам компенсації вичерпну інформацію та консультації з питань отримання компенсації;
здійснює розгляд питань щодо надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна, у тому числі: приймає рішення про надання/відмову в наданні компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна; приймає рішення про наявність/відсутність у спадкодавця правових підстав для отримання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна, яке надається протягом 30 календарних днів з дня отримання запиту від спадкоємця або нотаріуса, який завів спадкову справу;
заслуховує на своїх засіданнях інформацію посадових осіб державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, експертів, оцінювачів, суб`єктів оціночної діяльності, виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, представників міжнародних організацій, інших осіб з питань, що належать до її компетенції;
одержує від державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності документи та/або інформацію, необхідні для прийняття рішення про надання компенсації (у тому числі з метою поновлення втрачених документів, необхідних для прийняття рішення про надання компенсації);
утворює для виконання покладених на неї завдань тимчасові робочі групи (за потреби);
проводить наради, здійснює інші заходи та вирішує питання, що належать до її компетенції;
виконує інші повноваження, що випливають з покладених на неї завдань.
Відповідно до частини першої статті 6 Закону № 2923-ІХ розгляд заяви про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна Комісією з розгляду питань щодо надання компенсації включає:
встановлення наявності/відсутності підстав для отримання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна;
встановлення наявності/відсутності пріоритетного права на отримання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна;
збирання документів та/або інформації, необхідних для прийняття рішення про надання компенсації, шляхом:
а) доступу до відповідних інформаційно-комунікаційних систем державної та комунальної форм власності та отримання документів та/або інформації з них;
б) витребовування від державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності документів та/або інформації (у тому числі з метою поновлення втрачених документів, необхідних для прийняття рішення про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна) (за необхідності);
в) витребовування від отримувача компенсації оригіналів документів, визначених частиною сьомою статті 4 цього Закону, для засвідчення вірності поданих копій, у разі якщо такі документи (відомості з таких документів) відсутні в осіб, визначених підпунктом "б" цього пункту, та в інформаційно-комунікаційних системах державної та комунальної форм власності.
Вимоги абзацу першого цього підпункту не поширюються на випадки, якщо вірність копій документів, які додаються до заяви, засвідчено адміністратором центру надання адміністративних послуг, посадовою особою органу соціального захисту населення, нотаріусом, яким прийнято заяву про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна.
Копії документів, визначені частиною сьомою статті 4 цього Закону, можуть бути нотаріально засвідчені та завантажені нотаріусом до Реєстру пошкодженого та знищеного майна або до іншої інформаційно-комунікаційної системи державної форми власності, що взаємодіє з Реєстром пошкодженого та знищеного майна. На електронні копії таких документів, що завантажуються до Реєстру пошкодженого та знищеного майна, нотаріус накладає електронний підпис, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису. У такому разі оригінал відповідного документа не вимагається.
Вимагання надання (отримання) документів (відомостей з таких документів), визначених абзацом першим цього підпункту, отримувачем компенсації самостійно забороняється;
4) забезпечення проведення обстеження об`єкта (крім випадків його проведення до розгляду заяви);
5) прийняття рішення про надання/відмову у наданні компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна;
6) у разі прийняття рішення про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна шляхом видачі житлового сертифіката - виготовлення житлового сертифіката з використанням Реєстру пошкодженого та знищеного майна та направлення його заявнику:
а) в електронній формі - засобами Єдиного державного вебпорталу електронних послуг або на адресу електронної пошти;
б) у паперовій формі - на поштову адресу, зазначену заявником, у разі подання заяви у паперовій формі та відсутності електронної пошти.
Відповідно до частини третьої статті 6 Закону № 2923-ІХ строк розгляду заяви про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна Комісією з розгляду питань щодо надання компенсації не повинен перевищувати 30 календарних днів з дня подання заяви.
За рішенням Комісії з розгляду питань щодо надання компенсації строк розгляду заяви про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна може бути продовжено на 30 календарних днів, якщо знищений об`єкт нерухомого майна знаходиться на території територіальної громади, яка розташована в районі проведення воєнних (бойових) дій або перебуває в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) відповідно до переліку, затвердженого центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику з питань тимчасово окупованих територій.
Відповідно до частини першої статті 7 Закону № 2923-ІХ підставою для зупинення розгляду заяви про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна Комісією з розгляду питань щодо надання компенсації є:
1) неподання або подання не в повному обсязі документів (відомостей), визначених частиною сьомою статті 4 цього Закону;
2) наявність у Комісії з розгляду питань щодо надання компенсації документально підтверджених відомостей про те, що отримувачу компенсації або його спадкоємцю вручено підозру про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого розділом I "Злочини проти основ національної безпеки України" Особливої частини Кримінального кодексу України.
Згідно з частиною другою статті 7 Закону № 2923-ІХ Комісія з розгляду питань щодо надання компенсації у строк, встановлений для розгляду заяви про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна, приймає рішення про зупинення розгляду заяви про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна та невідкладно, але не пізніше наступного робочого дня з дня прийняття такого рішення, повідомляє про це заявника у спосіб, у який було подано заяву.
На підставі частини четвертої статті 7 Закону № 2923-ІХ Комісія з розгляду питань щодо надання компенсації не має права вимагати від заявника надання інших документів, крім тих, відсутність яких стала підставою для прийняття рішення про зупинення розгляду заяви про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна, якщо інше не випливає з документів, наданих додатково.
Відповідно до пункту 7 частини сьомої статті 4 Закону № 2923-ІХ до заяви про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна додаються документи (у тому числі матеріали фото- і відеофіксації) об`єкта нерухомого майна до/після знищення (за наявності).
Документи, визначені цією частиною, засвідчуються особистим підписом заявника або його електронним підписом, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису.
Згідно з частиною чотирнадцятою статті 7 Закону № 2923-ІХ у разі якщо документи та/або інформація, визначені частиною сьомою цієї статті, містяться в інформаційно-комунікаційних системах державної та комунальної форм власності, такі документи та/або інформація не подаються, а в заяві про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна зазначаються відомості з таких документів та/або інформації, необхідні для надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна.
У такому разі документи та/або інформація, необхідні для надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна, отримуються Комісією з розгляду питань щодо надання компенсації самостійно, без участі отримувача компенсації, на підставі відомостей, зазначених у заяві про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна, шляхом направлення запитів до осіб, уповноважених на надання відповідних документів та/або інформації, або доступу Комісії з розгляду питань щодо надання компенсації до відповідних інформаційно-комунікаційних систем, або в автоматичному режимі шляхом електронної інформаційної взаємодії інформаційно-комунікаційних систем у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Вимагання отримання заявником самостійно таких документів та/або інформації від державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, підприємств, установ, організацій, інших осіб забороняється.
15 грудня 2023 року набрав чинності Закон України «Про адміністративну процедуру» від 17 лютого 2022 року № 2073-IX (далі Закон № 2073-ІХ), який регулює відносини органів виконавчої влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, інших суб`єктів, які відповідно до закону уповноважені здійснювати функції публічної адміністрації, з фізичними та юридичними особами щодо розгляду і вирішення адміністративних справ шляхом прийняття та виконання адміністративних актів.
Законом № 2073-ІХ визначено, що його дія поширюється на відносини суб`єктів владних повноважень з фізичними та юридичними особами у сфері публічного управління, які виникають у зв`язку з розглядом і вирішенням адміністративних справ шляхом видання адміністративних актів, крім випадків, прямо передбачених частиною другою статті 1 цього Закону.
Спірні правовідносини, що виникли у цій справі, підпадають під дію Закону № 2073-ІХ.
Відповідно до статті 16 Закону № 2073-IX адміністративний орган зобов`язаний встановлювати обставини, що мають значення для вирішення справи, та за необхідності збирати документи й інші докази з власної ініціативи, а також не може зобов`язувати особу самостійно отримувати документи та інші докази, необхідні для здійснення адміністративного провадження, якщо такий обов`язок прямо не визначений законом.
Отже, за змістом норм Закону № 2923-ІХ, організація адміністративного провадження, збирання необхідних документів, відомостей, а також безпосереднє забезпечення проведення обстеження об`єкта покладаються виключно на Комісію та здійснюються нею самостійно, зокрема й шляхом доступу до відповідних інформаційно-комунікаційних систем, без перекладання цього обов`язку на заявника.
При цьому частини перша та друга статті 7 вказаного Закону визначають вичерпний перелік підстав та відповідну процедуру для прийняття рішення про зупинення розгляду заяви про надання компенсації. З огляду на вимоги статті 19 Конституції України щодо обов`язку органів влади діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, зумовлення подальшого руху адміністративного провадження обставинами, які не визначені профільним Законом як підстави для його зупинення, або невчинення дій щодо самостійного збору інформації у встановлені статтею 6 Закону строки, можуть свідчити про невідповідність дій суб`єкта владних повноважень правовим алгоритмам розгляду звернень громадян
Матеріалами справи підтверджується, що 15.08.2025 будинок позивача, який розташовано за адресою: Донецька область, м. Покровськ, вул. Сонячна, буд. 90 зруйновано внаслідок обстрілу, що не є спірним питанням у справі.
ОСОБА_1 подала заяву про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна в електронній формі - засобами Єдиного державного вебпорталу електронних послуг, через додаток ДІЯ, заява зареєстрована 19.08.2025 № ІП-19.08.2025-562591.
Також позивачем були здійснені додаткові заходи та надіслано до відповідача правовстановлюючі документи на будинок, та фото - та відеоматеріали зруйнованого будинку з різних ракурсів.
Крім того, в матеріалах справи наявний витяг з єдиного реєстру досудових розслідувань про реєстрацію кримінального провадження 12025163470000784 19.08.2025 відповідно до письмової заяви ОСОБА_1 в якій остання просить прийняти міри правового характеру, щодо невстановлених представників військ РФ, що 15.08.2025 внаслідок обстрілу пошкодили належний їй будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно листа житлово-комунального відділу Покровської міської ради 10.10.2025-01-08-601 зазначено, що заява № ЗВ-15.08.2025-230655 про надання компенсації за знищене майно, за адресою: м. Покровськ, вул. Сонячна, буд. 90 була зупинена у зв`язку з відсутністю акту обстеження об`єкта, пошкодженого внаслідок військових дій, спричинених збройною агресією Російської Федерації, складеного відповідно до Порядку «Про затвердження Порядку виконання невідкладних робіт щодо ліквідації наслідків збройної агресії Російської Федерації, пов`язаних із пошкодженням будівель та споруд» затвердженого Постановою Кабінетам Міністрів України від 19.04.2022 № 473 (зі змінами) та/або звіту з технічного обстеження, проведеного відповідно до пункту 9 Порядку постанови Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2022 року № 473 (зі змінами), або акту дистанційного обстеження, проведеного відповідно до Особливостей проведення дистанційного обстеження, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 7 липня 2025 року № 815.
Суд зауважує, що нормами чинного спеціального законодавства передбачено великий обсяг прав та обов`язків у Комісії з розгляду питань щодо надання компенсації при вирішенні питання про надання компенсації за знищені та пошкоджені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України.
Отже, відповідач повинен використовувати всі передбачені законом повноваження задля повного та об`єктивного розгляду заяви про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна, виходячи з тих обставин, що склалися.
На території Покровської територіальної громади проводяться активні бойові дії, проте стаття 7 Закону № 2923-ІХ не передбачає такої підстави для зупинення розгляду заяв про надання компенсації за знищені об`єкти нерухомого майна як неможливість проведення обстеження об`єкта через міркування безпеки.
Пунктом 15 Порядку № 600 визначено, що розгляд заяви здійснюється Комісією відповідно до статей 6, 7, частин четвертої - шостої статті 8 Закону № 2923-ІХ.
Для підтвердження факту знищення об`єкта нерухомого майна Комісія перевіряє наявність в Реєстрі пошкодженого та знищеного майна таких відомостей:
акт комісійного обстеження, проведеного відповідно до пункту 8-1 Порядку виконання невідкладних робіт щодо ліквідації наслідків збройної агресії Російської Федерації, пов`язаних із пошкодженням будівель та споруд, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2022 року № 473;
та/або звіт з технічного обстеження, проведеного відповідно до пункту 9 зазначеного Порядку;
або акт дистанційного обстеження, проведеного відповідно до особливостей проведення дистанційного обстеження знищених окремих категорій об`єктів нерухомого майна, які розташовані на територіях можливих бойових дій, для яких не визначена дата припинення можливості бойових дій, на територіях активних бойових дій, територіях активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси, для яких не визначена дата завершення бойових дій, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 7 липня 2025 року № 815.
Аналіз наведених нормативних положень дозволяє дійти висновку, що дії Комісії на стадії перевірки матеріалів для підтвердження факту знищення майна пов`язуються передусім із встановленням самого факту наявності в Реєстрі одного з альтернативно визначених підзаконними актами документів. Фіксація будь-якого з вказаних документів в інформаційній системі є достатньою передумовою для подальшого руху адміністративного провадження та здійснення Комісією наступних процедурних кроків у межах її повноважень.
У разі відсутності таких відомостей в Реєстрі пошкодженого та знищеного майна Комісія вживає заходів до проведення обстеження відповідно до законодавства шляхом звернення до уповноваженого органу або самостійно, якщо вона виконує функції Комісії відповідно до зазначеного Порядку та особливостей проведення дистанційного обстеження знищених окремих категорій об`єктів нерухомого майна, які розташовані на територіях можливих бойових дій, для яких не визначена дата припинення можливості бойових дій, на територіях активних бойових дій, територіях активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси, для яких не визначена дата завершення бойових дій (далі-особливості), затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 7 липня 2025 року № 815.
Пунктом 1, 2 Особливостей встановлено, що ці особливості визначають механізм проведення обстеження знищених окремих категорій об`єктів нерухомого майна із застосуванням продуктів дистанційного спостереження.
Ці особливості застосовуються з метою фіксації факту знищення окремих категорій об`єктів нерухомого майна, які розташовані на територіях можливих бойових дій, для яких не визначена дата припинення можливості бойових дій, на територіях активних бойових дій, територіях активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси, для яких не визначена дата завершення бойових дій, включених до переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого Мінрозвитку, у разі неможливості проведення на відповідних територіях видів обстеження, передбачених Порядком виконання невідкладних робіт щодо ліквідації наслідків збройної агресії Російської Федерації, пов`язаних із пошкодженням будівель та споруд, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2022 р. № 473.
Абзацом другим пункту 6 Особливостей зазначено, що дистанційне обстеження проводиться з використанням одного або кількох видів продуктів дистанційного спостереження, які містять зображення об`єкта:
1) фотоматеріали, отримані за допомогою цифрових камер (зокрема мобільних пристроїв), безпілотних повітряних суден тощо.
Згідно із пунктом 10 Особливостей, рішення про дистанційне обстеження приймається комісією, утвореною відповідно до Порядку виконання невідкладних робіт щодо ліквідації наслідків збройної агресії Російської Федерації, пов`язаних із пошкодженням будівель та споруд, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2022 р. № 473, на підставі інформаційного повідомлення про пошкоджене та знищене нерухоме майно внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, відповідно до Порядку подання інформаційного повідомлення про пошкоджене та знищене нерухоме майно внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 березня 2022 р. № 380 Про збір, обробку та облік інформації про пошкоджене та знищене нерухоме майно внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України (Офіційний вісник України, 2022 р., № 28, ст. 1539; 2023 р., № 61, ст. 3437) (далі - інформаційне повідомлення), в якому стан пошкодженого майна зазначений як непридатне до експлуатації або знищене повністю.
Відповідно до Положення про комісію для обстеження будівель та споруд, які потребують відновлення або встановлення факту непридатності до проживання (Додаток 2 до розпорядження начальника Покровської міської військової адміністрації від 31.07.2025 № 454рг) Комісія у своїй діяльності керується Порядком виконання невідкладних робіт щодо ліквідації наслідків збройної агресії Російської Федерації, пов`язаних із пошкодженням будівель та споруд, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2022 № 473 (зі змінами), Порядком проведення обстеження прийнятих в експлуатацію об`єктів будівництва, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 12.04.2017 № 257 (зі змінами), змінами до Порядку проведення обстеження прийнятих в експлуатацію об`єктів будівництва, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 05.04.2022 № 423, Особливостями проведення дистанційного обстеження знищених окремих категорій об`єктів нерухомого майна, які розташовані на територіях активних бойових дій, територіях активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 07 липня 2025 р. № 815, Порядком поводження з відходами, що утворились у зв`язку з пошкодженням (руйнуванням) будівель та споруд внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій або проведенням робіт з ліквідації їх наслідків”, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 27.09.2022 р. № 1073, Наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 28.02.2025 № 376 “Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією”, Конституцією та законами України, указами Президента України і постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства України, рішеннями виконавчого комітету міської ради.
З огляду на вищевикладене, Комісія мала вжити заходи до проведення обстеження відповідно до законодавства самостійно, враховуючи, що вона виконує функції Комісії відповідно до зазначеного Порядку та особливостей проведення дистанційного обстеження знищених окремих категорій об`єктів нерухомого майна, які розташовані на територіях можливих бойових дій, для яких не визначена дата припинення можливості бойових дій, на територіях активних бойових дій, територіях активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси, для яких не визначена дата завершення бойових дій (далі-особливості), затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 7 липня 2025 р. № 815.
Проте Комісія зазначених заходів не вжила.
Відповідно до частини третьої статті 7 Закону № 2923-IX розгляд заяви про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна поновлюється на підставі рішення Комісії з розгляду питань щодо надання компенсації про відновлення розгляду заяви про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна у разі усунення обставин, що стали підставою для прийняття рішення про зупинення розгляду такої заяви. Зазначене рішення приймається протягом п`яти робочих днів з дня отримання Комісією з розгляду питань щодо надання компенсації відомостей про усунення обставин, що стали підставою для прийняття рішення про зупинення розгляду заяви про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна.
Суд зазначає, що для проведення дистанційного обстеження об`єкта нерухомого майна позивача, яке проводиться без фізичного доступу, перешкод через загрозу життю і здоров`ю членів комісії немає.
Тому після подання позивачем заяви про зруйноване майно, коли було запроваджено можливість дистанційного обстеження, Комісія мала прийняти рішення про проведення дистанційного обстеження житлового будинку позивача за адресою: АДРЕСА_1 .
Суд зауважує, що на момент зупинення (жовтень 2025 року) Комісією розгляду заяви позивача про зруйноване майно, вже діяли Особливості проведення дистанційного обстеження знищених окремих категорій об`єктів нерухомого майна, які розташовані на територіях активних бойових дій, територіях активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 07.07.2025 № 815.
Таким чином, Комісія відповідача має поновити розгляд заяви позивача від 19.08.2025 № ІП-19.08.2025-562591, та прийняти рішення про проведення обстеження знищеного об`єкту із зазначенням виду обстеження.
Більш того, відповідачем не заперечується, що до вищевказаної заяви позивач додала фото та відео матеріали зруйнованого житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .
Водночас, відповідачем не надано жодних пояснень щодо конкретних строків перевірки цих фотоматеріалів чи поновлення розгляду заяви позивача про зруйноване майно, чи інформацію про те, що ним прийнято рішення про проведення якогось конкретного виду обстеження.
Суд зазначає, що законодавством не вимагається подання окремої заяви на якийсь окремий вид обстеження, наприклад, на дистанційне обстеження. Отже, подання заяви про зруйноване майно в застосунку «Дія» є достатнім для її належного розгляду, прийняття Комісією рішення про проведення найбільш доцільного в даній ситуації виду обстеження, проведення такого обстеження та прийняття Комісією рішення (складення Акта) за результатами проведеного обстеження.
Суд, ще раз наголошує, що згідно з пунктом 4 частини першої статті 6 Закону № 2923-ІХ, процедура розгляду заяви про надання компенсації передбачає обов`язкове забезпечення проведення обстеження об`єкта (крім випадків його проведення до розгляду заяви). Разом з тим, за змістом статті 3 обов`язок щодо належної організації адміністративного провадження, формування матеріалів справи та збору необхідної інформації покладається виключно на Комісію і здійснюється нею самостійно, без перекладання цього тягаря на отримувача компенсації. 
За таких умов, посилання суб`єкта владних повноважень на неможливість проведення традиційного натурного огляду будинку через безпекову ситуацію та розташування населеного пункту в зоні активних бойових дій, за наявності нормативно визначеної можливості дистанційної фіксації руйнувань, не може вважатися правомірною підставою для зупинення розгляду заяви. Оскільки правовий режим воєнного стану та спеціальне законодавство передбачають альтернативні способи встановлення факту знищення майна, зокрема шляхом механізму дистанційного обстеження, Комісія на стадії розгляду звернення мала вжити заходів для реалізації саме цієї процедури. 
Відтак, зумовлення подальшого руху адміністративного провадження виключно фізичним виїздом членів Комісії на місце події, за одночасного ігнорування передбачених нормативно-правовими актами дистанційних форм встановлення (підтвердження) даних, призвело до необґрунтованого відкладення розгляду заяви та порушення строків, визначених частиною третьою статті 6 Закону № 2923-ІХ. З огляду на це, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність правових підстав для скасування рішення про зупинення розгляду заяви та зобов`язання відповідача продовжити процедуру її розгляду.
Суд зауважує, що пунктом 5 частини другої статті 64 Закону України «Про адміністративну процедуру» від 17 лютого 2022 року № 2073-IX визначено, що адміністративний орган може зупинити адміністративне провадження, у тому числі за заявою особи, у разі, зокрема, виникнення інших обставин, що перешкоджають вирішенню справи.
Проте, в межах цієї справи, таких обставин судом не встановлено, навпаки, як зазначено вище, Комісія мала всі підстави, для вжиття заходів щодо проведення, зокрема, дистанційного обстеження знищених окремих категорій об`єктів нерухомого майна, які розташовані на територіях можливих бойових дій, для яких не визначена дата припинення можливості бойових дій, на територіях активних бойових дій, територіях активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси, для яких не визначена дата завершення бойових дій (далі-особливості), затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 7 липня 2025 р. № 815.
Отже, відповідно до частини третьої статті 7 Закону № 2923-IX відповідач був зобов`язаний відновити розгляд заяви позивача.
Проте на час звернення позивача до суду з цим позовом Комісія не поновила розгляд заяви позивача, тобто допустила протиправну бездіяльність.
Щодо доводів відповідача про втручання в дискреційні повноваження суб`єкта владних повноважень, суд зазначає наступне.
Відповідно до пункту 7 частини першої статті 1 Закону № 2073-ІХ дискреційне повноваження – повноваження, надане адміністративному органу законом, обирати один із можливих варіантів рішення відповідно до закону та мети, з якою таке повноваження надано. Здійснення адміністративним органом дискреційного повноваження вважається законним у разі дотримання таких умов: дискреційне повноваження передбачено законом; дискреційне повноваження здійснюється у межах та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законом (пункти 1 та 2, частини третьої статті 6 Закону № 2073-ІХ).
Згідно зі змісту Рекомендації № R(80) 2 Комітету Міністрів державам - членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11 березня 1980 року під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснити з певною свободою розсуду тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень, те, яке він вважає найкращим за даних обставин. Суди не вправі втручатися в діяльність державних органів та органів місцевого самоврядування при здійсненні ними функцій та повноважень, визначених законодавством, не вправі переймати на себе функції суб`єктів владних повноважень, оскільки чинним законодавством України суди не наділені правом створювати норми права, а наділені лише компетенцією перевіряти уже створені норми права на їх відповідність вищестоящих в ієрархії нормативно - правовим актам. Суб`єкти владних повноважень застосовують надані їм в межах закону повноваження на власний розсуд, без необхідності узгодження у будь-якій формі своїх дій з іншими суб`єктами (дискреційні повноваження). Втручання в дискреційні повноваження суб`єкта влади виходить за межи завдань адміністративного судочинства.
Відповідно до абзацу 2 частини четвертої статті 245 КАС України у випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.
Право на судовий захист гарантовано статтею 55 Конституції України.
Відповідно до статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.
Тобто, для того, щоб особа могла реалізувати своє право на судовий захист, необхідно встановити, що оскаржуваними рішенням чи діянням суб`єкта владних повноважень порушено права, свободи чи інтереси саме цієї особи або особи в інтересах якої вона звертається.
При цьому, як зазначив Конституційний Суд України в своєму рішенні від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003, правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. Загальною декларацією прав людини 1948 року передбачено, що кожна людина має право на ефективне поновлення в правах компетентними національними судами у випадках порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом (стаття 8). Право на ефективний засіб захисту закріплено також у Міжнародному пакті про громадянські та політичні права (стаття 2) і в Конвенції про захист прав людини та основних свобод (стаття 13).
Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.
Отже, обираючи спосіб захисту порушеного права, слід зважати й на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.
Так, дискреційними є повноваження суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною.
Прикладом таких повноважень є повноваження, які закріплені у законодавстві із застосуванням слова "може".
Натомість, у цій справі, відповідач помилково вважає свої повноваження дискреційними. Відповідач не наділений повноваженнями за конкретних фактичних обставин (усунення обставин, що стали підставою для прийняття рішення про зупинення розгляду заяви позивача) діяти не за законом, а на власний розсуд, зокрема, поновлювати розгляд заяви позивача чи ні.
Отже, правомірним у даному випадку є лише один варіант поведінки, залежно від фактичних обставин.
Таким чином, з огляду на протиправне рішення Покровської міської військової адміністрації Покровського району Донецької області в частині зупинення розгляду заяви ОСОБА_1 від 19.08.2025 № ІП-19.08.2025-562591 про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна - суд вважає правильним обраний судом першої інстанції спосіб захисту порушеного права позивача - зобов`язання Покровської міської військової адміністрації Покровського району Донецької області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 19.08.2025 № ІП-19.08.2025-562591 про надання компенсації за знищений об`єкт нерухомого майна, з урахуванням висновків суду у цій справі.
З огляду на вищезазначене доводи апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують.
За таких обставин колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення адміністративного позову.
Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
За приписами пункту 1 частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвали судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Відповідно до частини другої статті 317 КАС України порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.
Оскільки судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення є обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції відсутні.
Висновки щодо розподілу судових витрат:
Відповідно до частини 6 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
Оскільки апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вимог апеляційної скарги, тому з урахуванням положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати перерозподілу не підлягають.
Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 327, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Покровської міської військової адміністрації Покровського району Донецької області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 12 березня 2026 року у справі № 200/10258/25 – залишити без задоволення.
Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 12 березня 2026 року у справі № 200/10258/25 – залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її ухвалення 07 липня 2026 року.
Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів до Верховного Суду з дня складання повного судового рішення в порядку, визначеному статтею 328 КАС України.
Повне судове рішення складено 07 липня 2026 року.

Головуючий суддя І.В. Пивовар

Судді А.А. Блохін

Е.Г. Казначеєв