РІШЕННЯ
Іменем України

10 вересня 2026 року 
м. Київ
справа № 990/176/26
адміністративне провадження № П/990/176/26 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючої судді - Желтобрюх І.Л.,
суддів: Білоуса О.В., Блажівської Н.Є., Шишова О.О., Яковенка М.М., 
за участі:
секретаря судового засідання Вітковської К.М., 
позивачки - ОСОБА_1 , 
представника відповідача - Предоляк Н.Ю.,
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції адміністративний позов ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправним та скасування рішення від 01 квітня 2026 року № 37/зп-26 в частині,
встановив:
І. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЇ ПОЗИВАЧА ТА ЗАПЕРЕЧЕНЬ ВІДПОВІДАЧА
12.05.2026 до Верховного Суду, як суду першої інстанції надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивачка) до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - ВККС України, Комісія, відповідач), в якому позивачка просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення ВККС України від 01.04.2026 № 37/зп-26 в частині затвердження декодованих результатів виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого адміністративного суду кандидатом на посаду судді місцевого суду ОСОБА_1.;
- визнати протиправним та скасувати рішення ВККС України від 01.04.2026 № 37/зп-26 в частині затвердження загальних результатів кваліфікаційного іспиту зі спеціалізації місцевого адміністративного суду щодо кандидата на посаду судді місцевого суду ОСОБА_1 ;
- зобов`язати ВККС України повторно перевірити та оцінити виконане ОСОБА_1 (індивідуальний код учасника - 0000714) практичне завдання з адміністративної спеціалізації з урахуванням Методичних вказівок, затверджених рішенням Комісії від 30.04.2025 № 96/зп-25.
Позов мотивовано тим, що рішенням ВККС України від 01.04.2026 № 37/зп-26 затверджено декодовані результати виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого адміністративного суду (четвертий етап кваліфікаційного іспиту) кандидатами на посаду судді місцевого суду та суддями, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, загальні результати кваліфікаційного іспиту зі спеціалізації місцевого адміністративного суду, складеного кандидатами на посаду судді місцевого суду та суддями, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду та допущено до спеціальної перевірки 263 кандидати на посаду судді місцевого адміністративного суду, які отримали прохідний бал кваліфікаційного іспиту.
Позивачка зазначає, що оскаржуване рішення в частині, яка стосується її, як кандидата на посаду судді місцевого суду є невмотивованим, протиправним та таким що підлягає скасуванню, оскільки при перевірці виконаного практичного завдання не у повній мірі дотримано Методичних вказівок з оцінювання практичного завдання з адміністративної, господарської та цивільної спеціалізацій, виконаного під час кваліфікаційного іспиту кандидатами на посади суддів місцевих судів та суддями, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду, затверджених рішенням Комісії від 30.04.2025 № 96/зп-25 (далі - Методичні вказівки), як єдиного, об`єктивного, вимірюваного та постійно застосовного алгоритму виставлення балів за елементами практичного завдання, наслідком чого стало довільне та різностандартне оцінювання.
На переконання позивачки результати оцінювання містять істотну внутрішню неузгодженість, що свідчить про відсутність однакового підходу і передбачуваності оцінювання її практичного завдання та ставить під сумнів здійснення оцінювання з урахуванням положень Методичних вказівок.
Зауважує, що в межах одного критерію відповідачем виставлені взаємовиключні оцінки, оскільки один член екзаменаційної комісії оцінив критерій 1.1 у 0 балів (фактично відсутнє розкриття питання), а другий член екзаменаційної комісії оцінив критерій 1.1 у 4 бали (майже повністю розкрите питання), що свідчить про істотну суперечність і відсутність єдиного підходу до оцінювання. 
Стверджує, що під час оцінювання її практичного завдання та ухвалення оскаржуваного рішення Комісією порушено принцип належного урядування, закріплений у практиці Європейського суду з прав людини.
Відповідач у відзиві на позовну заяву просить відмовити у задоволенні позову, посилаючись на правомірність оскаржуваного рішення, оскільки при його винесенні Комісія діяла на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначений законодавством України з дотриманням критеріїв, визначених у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Наголошує, що відповідно до екзаменаційної відомості оцінювання практичного завдання, виконаного позивачкою, кожним членом екзаменаційної Комісії було виставлено бали за кожен окремий елемент оцінювання у межах, визначених Методичними вказівками, на підставі чого сформовано загальну (сумарну) кількість балів. При цьому відомість містить розділи за елементами оцінювання, значення максимальної кількості балів та виставлені кожним окремо членом екзаменаційної Комісії бали, дату і час внесення балів до відомості, середній бал за кожним критерієм та остаточний бал учасника.
Вказує, що виставлення балів за практичне завдання кожним членом екзаменаційної комісії у межах визначеного Методичними рекомендаціями діапазону балів є тим способом, який відображає рівень професійних знань кандидата, його аналітичні здібності і вміння застосовувати норми закону, а для нівелювання суб`єктивного фактору і об`єктивності оцінювання кандидата і передбачено механізм формування остаточного балу учасника добору (учасника іспиту) на підставі суми середніх арифметичних оцінок членів екзаменаційної комісії за кожен елемент.
Підсумовуючи зауважує, що добір (кваліфікаційний іспит), у якому брала участь позивачка, проведено Комісією в межах наданих їй повноважень та відповідно до вимог чинного законодавства, зокрема приписів Закону «Про судоустрій і статус суддів» (далі - Закон № 1402-VIII) та Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, затвердженого рішенням Комісії від 19.06.2024 № 185/зп-24 (далі - Положення).
У відповіді на відзив позивачка звернула увагу на те, що критична розбіжність в межах шкали критерію 1.1 «Визначення ключового питання у спорі» становить 80% від максимально можливого бала за цим критерієм (5 балів). Оцінка « 0 балів» означає повну відсутність або хибність елементу, а « 4 бали» - виконання на 80%. Наявність таких взаємовиключних балів свідчить про те, що оцінювання відбувалося без урахування Методичних вказівок.
ОСОБА_1 наголошує, що посилання на пункт 6.3.1 Положення не є правовою підставою для задоволення її позовних вимог, натомість її аргументи щодо істотних суперечностей в окремих елементах оцінювання викладені для того, щоб наочно продемонструвати наявність істотних розбіжностей, які свідчать про відсутність однакового підходу та передбачуваності оцінювання практичного завдання, що ставить під сумнів здійснення оцінювання з урахуванням положень Методичних вказівок, а відтак - і обґрунтованість оскаржуваного рішення.
Під час судового розгляду справи позивачка позовні вимоги підтримала в обсягах та мотивах, викладених у процесуальних заявах по справі, просила позов задовольнити, скасувавши оскаржуване рішення відповідача та, у разі потреби, рішення ВККС України від 01.04.2026 № 36/зп-26, яким затверджено кодовані результати виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого адміністративного суду (четвертий етап кваліфікаційного іспиту) кандидатами на посаду судді місцевого суду та суддями, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, зобов`язавши відповідача повторно перевірити та оцінити виконане ОСОБА_1 практичне завдання з адміністративної спеціалізації з урахуванням Методичних вказівок.
Представник відповідача під час судового розгляду справи проти задоволення позовних вимог заперечував, просив у задоволенні позову відмовити з мотивів, викладених у відзиві.

ІІ. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ СУДУ
Ухвалою Верховного Суду від 13.05.2026 визнано поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до суду, поновлено цей строк, відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін.
Ухвалою Верховного Суду від 19.05.2026 заяву позивачки про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції задоволено та забезпечено участь ОСОБА_1. у засіданні, призначеному на 04.06.2026 в режимі відеоконференції за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку відповідно до Положення про ЄСІТС.
З огляду на технічну неможливість позивачки підєднатись та взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції 04.06.2026, розгляд справи було відкладено.
10.09.2026 року розгляд справи відбувся у режимі відеоконференції.

ІІІ. ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
Рішенням ВККС України від 11.12.2024 № 366/зп-24 оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду з урахуванням 1 800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах.
Позивачка виявила бажання взяти участь у доборі, оголошеному рішенням ВККС України від 11.12.2024 № 366/зп-24.
Рішенням Комісії від 12.05.2025 № 105/зп-25 призначено кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, та визначено таку черговість етапів його проведення:
перший етап - тестування знань з історії української державності;
другий етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду;
третій етап - тестування когнітивних здібностей;
четвертий етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
Визначено, що кожен етап кваліфікаційного іспиту призначається окремим рішенням Комісії.
Визначено прохідний бал першого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування знань з історії української державності) з урахуванням того, що до другого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше 7 200 кандидатів на посаду судді та суддів.
Визначено прохідний бал другого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду) з урахуванням того, що до третього етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 4 200 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
Визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду).
Визначено прохідний бал четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) - 75 відсотків максимально можливого бала.
Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 04.07.2025 № 128/зп-25 призначено тестування знань з історії української державності у межах кваліфікаційного іспиту.
Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 25.07.2025 № 142/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування знань з історії української державності та призначено тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду у межах кваліфікаційного іспиту. Позивачка успішно склала тестування знань з історії української державності та була допущена до другого етапу кваліфікаційного іспиту - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду.
Рішенням ВККС України від 11.08.2025 № 151/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого адміністративного суду, складеного 05, 06, 07 та 08.08.2025 у межах кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 1) та допущено до третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей 604 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого адміністративного суду, що успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого адміністративного суду і набрали прохідний бал (додаток 2). Відповідно до додатку № 2 вказаного рішення ВККС ОСОБА_1 допущено до третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей.
Рішенням Комісії від 27.08.2025 № 162/зп-25 призначено тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
Рішенням ВККС України від 19.09.2025 № 173/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, складеного 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 та 17.09.2025 у межах кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 1 до рішення).
Допущено до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого адміністративного суду 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал (додаток 2 до рішення).
Вказаним рішенням ВККС також призначено четвертий етап кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду. Визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії графіки виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого адміністративного суду (додаток 5 до рішення).
Визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії особливості виконання практичного завдання у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 8 до рішення). Встановлено, що виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду здійснюватиметься з використанням комп`ютерної техніки. Визначено, що тривалість виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду - 180 хвилин.
Крім того відповідно до пунктів 10-12 вказаного рішення визначено, що максимально можливий бал на етапі виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду - 150. Встановлено, що для розрахунку бала, який учасник отримує за виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду, застосовується коефіцієнт 2, а також вказано, що прохідний бал четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) - 75 відсотків від максимально можливого бала, або 112,5 бала.
Рішенням ВККС від 01.04.2026 № 37/зп-26 затверджено декодовані результати виконання 
07- 08.10.2025 практичного завдання зі спеціалізації місцевого адміністративного суду (четвертий етап кваліфікаційного іспиту) кандидатами на посаду судді місцевого суду та суддями, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 1 до рішення).
Затверджено загальні результати кваліфікаційного іспиту зі спеціалізації місцевого адміністративного суду, складеного кандидатами на посаду судді місцевого суду та суддями, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 2 до рішення).
Відповідно до пункту 111 додатку № 1 до вказаного рішення Комісії ОСОБА_1 (код учасника 0000714) за виконане 07.10.2025 практичне завдання набрала 55 балів (в інформаційній системі), що становить 110 балів (із застосуванням коефіцієнта), із результатом кваліфікаційного іспиту - не складено.
Згідно з пунктом 987 додатку № 2 до вказаного вище рішення ВККС загальний результат кваліфікаційного іспиту позивачки склав 336,24 бали, іспит - не складено.
Вважаючи такі дії та рішення ВККС від 01.04.2026 № 37/зп-26 щодо неї протиправними, позивачка звернулась до суду з цим позовом.

ІV. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН ТА ОЦІНКА ВЕРХОВНОГО СУДУ
Положеннями частини другої статті 128 Конституції України визначено, що призначення на посаду судді здійснюється за конкурсом, крім випадків, визначених законом.
Відповідно до частини першої статті 92 Закону № 1402-VIII ВККС України є державним колегіальним органом суддівського врядування, який на постійній основі діє у системі правосуддя України.
Згідно з частиною першою статті 93 Закону № 1402-VIII Комісія проводить добір кандидатів для призначення на посаду судді, у тому числі організовує проведення щодо них спеціальної перевірки відповідно до закону та приймає кваліфікаційний іспит, а також затверджує порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів.
Частиною першою статті 70 Закону № 1402-VIII передбачено, що добір на посаду судді місцевого суду (далі - добір на посаду судді) здійснюється в порядку, визначеному цим Законом, та включає такі етапи: 1) оголошення добору на посаду судді; 2) подання особами, які виявили намір стати суддею, заяви та документів для участі у доборі на посаду судді; 3) допуск до участі у доборі на посаду судді; 4) складання кваліфікаційного іспиту; 5) проведення спеціальної перевірки, передбаченої цим Законом; 6) проведення перевірки особистих морально-психологічних якостей кандидатів на посаду судді (у разі визначення Вищою кваліфікаційною комісією суддів України такої необхідності); 7) затвердження рейтингу кандидатів на посаду судді; 8) зарахування кандидатів на посаду судді до резерву на зайняття вакантних посад суддів.
Кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді. Підставою для допуску до складання кваліфікаційного іспиту є рішення Комісії. Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань. Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду. Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються Комісією (частини перша - третя статті 74 Закону № 1402-VIII).
Згідно з частинами п`ятою, шостою, восьмою та одинадцятою статті 74 Закону № 1402-VIII кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він: 1) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду; 2) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду; 3) успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності.
Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності, встановленого Комісією.
ВККС України встановлює прохідний бал кваліфікаційного іспиту, який не може бути нижчим за 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності) та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту. Під час добору на посаду судді прохідний бал для кандидатів встановлюється з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір.
Інформація про результати кваліфікаційного іспиту є загальнодоступною та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Комісії.
Порушення процедури проведення кваліфікаційного іспиту може бути оскаржено в порядку, встановленому законом.
Отже, Законом передбачено проведення Комісією добору на посаду судді місцевого суду. Одним із етапів добору є складання кваліфікаційного іспиту, що проводиться шляхом складання анонімних тестувань та виконання практичного завдання. Особа вважається такою, що склала кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо вона, серед іншого, набрала не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду.
Відповідно до частини третьої статті 74 та пункту 6 частини першої статті 93 Закону 1402-VIII рішенням Комісії від 19.06.2024 № 185/зп-24 затверджено Положення, у преамбулі якого вказано, що воно розроблено відповідно до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» і визначає організаційно-правові засади підготовки та проведення кваліфікаційного іспиту, форму та зміст тестувань, практичних завдань, методику оцінювання результатів іспиту під час добору на посаду судді місцевого суду (далі - добір), кваліфікаційного оцінювання та у зв`язку з наміром судді бути переведеним до іншого місцевого суду, а також засади формування рейтингу і резерву кандидатів на посаду судді місцевого суду.
Пунктом 1.2 розділу 1 Положення передбачено, що метою іспиту є виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності учасника здійснювати правосуддя у суді відповідного рівня та спеціалізації.
Відповідно до пункту 1.6 розділу 1 Положення основними принципами іспиту є об`єктивність, неупередженість, запобігання конфлікту інтересів, прозорість, рівність умов для його учасників та дотримання встановлених законодавством правил поведінки щодо конфлікту інтересів.
Згідно з пунктом 1.12 розділу 1 Положення етапами складання іспиту кандидатами на посаду судді вищого спеціалізованого суду є: тестування когнітивних здібностей; тестування знань з історії української державності; тестування загальних знань у сфері права; тестування знань зі спеціалізації відповідного суду; виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
Пунктом 1.15 розділу 1 Положення передбачено, що за результатами успішного проходження певного етапу (певних етапів) іспиту Комісія може ухвалити рішення про допуск учасника (учасників) до наступного етапу.
Відповідно до пункту 2.7 розділу 2 Положення форма практичного завдання - відкрите завдання, що передбачає необхідність надання учасником самостійної відповіді щодо передбачених ним умов.
Пунктом 2.8 розділу 2 Положення визначено типи практичних завдань, а саме:
Тип 1 - модельна судова справа з сукупністю документів та достатніми даними (інформацією), на підставі яких учасник повинен підготувати модельне рішення суду та/або продовжити викладення запропонованої частини модельного судового рішення на підставі матеріалів модельної судової справи.
Тип 2 - модельне судове рішення, що складається зі вступної, описової (крім кримінального судочинства) та/або частково мотивувальної частини, на підставі даних якого учасник повинен продовжити його викладення. Кількість модельних судових рішень визначається рішенням Комісії.
Відповідно до пункту 2.9 розділу 2 Положення практичне завдання виявляє рівень практичних навичок та умінь у правозастосуванні, а саме: уміння критично мислити та правильно оцінювати фактичні обставини справи; уміння мотивувати свою позицію; уміння застосовувати джерела права, що релевантні до спірних правовідносин; уміння вирішувати правову проблему; уміння лаконічно викладати свою позицію; уміння дотримуватись норм мовних засобів офіційно-ділового стилю.
Згідно з пунктом 4.8 розділу 4 Положення кількість практичних завдань, що виконуються учасниками в межах однієї спеціалізації, - одне завдання типу 1 або типу 2, якщо інше не визначено рішенням Комісії.
Під час виконання практичного завдання учаснику необхідно сформулювати правильне, на його думку, модельне рішення суду та/або продовжити викладення запропонованої частини модельного судового рішення на підставі матеріалів завдання (пункт 4.13 розділу 4 Положення).
Відповідно до підпункту 5.5.1 пункту 5.5 розділу 5 Положення, практичне завдання оцінюється екзаменаційною комісією, склад якої затверджується рішенням Комісії.
Згідно з підпунктом 5.5.4 пункту 5.5 розділу 5 Положення, методичні вказівки з оцінювання практичного завдання затверджуються Комісією та оприлюднюється на її офіційному вебсайті.
Відповідно до підпункту 5.5.5 пункту 5.5 розділу 5 Положення, перевірка практичного завдання полягає у встановленні відповідності змісту виконаного учасником завдання показникам (методичним вказівкам) з оцінювання цього завдання.
На виконання наведених вище приписів Положення Комісія рішенням від 30.04.2025 № 96/зп-25 затвердила Методичні вказівки з оцінювання практичного завдання з адміністративної, господарської та цивільної спеціалізації, виконаного під час кваліфікаційного іспиту кандидатами на посади суддів місцевих судів та суддями, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду (далі - Методичні вказівки).
Відповідно до Методичних вказівок з оцінювання практичного завдання, модельне судове рішення (матеріальне право), виставляється оцінка за шкалою 75 балів.
У Методичних вказівках з оцінювання практичного завдання визначено елементи практичного завдання, що підлягають оцінюванню, та кількість балів за кожен елемент оцінювання, зокрема:
1) мотивувальна частина оцінюється від 0 до 55 балів, з яких: визначення ключового питання у спорі. (0-5); виклад правових норм та їх застосування у справі (0-15); вмотивована оцінка судом аргументів учасників справи (0-20); формулювання узагальненого висновку щодо факту порушення прав та відповідних наслідків (0-10); висновки за результатами розгляду справи (0-5);
2) резолютивна частина - від 0 до 15 балів, з яких: формулювання висновків суду по суті вимог позивача (0-6); розподіл судових витрат (0-3); визначення порядку та строку набрання рішенням законної сили (0-2); порядок та строки оскарження рішення (0-2); інформація про учасників справи (0-2);
3) дотримання стилістики судового рішення оцінюється від 0 до 3 балів: логічність, структурованість, грамотність та послідовність викладення тексту модельного судового рішення. (0-3);
4) Дотримання правил орфографії та пунктуації оцінюються від 0 до 2 балів.
Згідно примітки до Методичних вказівок, залежно від обставин модельного судового рішення член екзаменаційної комісії може відступити від наведеної в методичних вказівках структури та кількості виставлених балів за одним чи кількома елементами оцінювання, але не більше як на 10%. У такому разі член екзаменаційної комісії не може виходити за межі загальної кількості балів (75).
Підпунктом 5.5.6 пункту 5.5 розділу 5 Положення визначено, що під час оцінювання практичного завдання члени екзаменаційної комісії виставляють оцінки за кожен передбачений елемент у кількості балів, визначених методичними вказівками.
Оцінка члена екзаменаційної комісії за виконане учасником практичне завдання формується на підставі суми його оцінок за кожен елемент, передбачений методичними вказівками.
Відповідно до підпункту 5.5.8 пункту 5.5 розділу 5 Положення після оцінювання практичного завдання усіма членами екзаменаційної комісії інформаційною системою визначаються середні арифметичні оцінки за кожним елементом, передбаченим методичними вказівками, на підставі оцінок членів екзаменаційної комісії за ці елементи.
Бал учасника за практичне завдання формується інформаційною системою на підставі суми середніх арифметичних оцінок за кожен елемент, передбачений методичними вказівками, шляхом округлення бала до сотих (другої цифри після коми).
Підпунктом 5.7.5 пункту 5.7 розділу 5 Положення визначено, що максимально можливий бал виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду - 150.
Згідно з пунктом 5.8 розділу 5 Положення кількість балів за модельне (модельні) судове (судові) рішення у разі виконання практичного завдання типу 2 та/або модельну судову справу у разі виконання практичного завдання типу 1 визначається на підставі методичних вказівок з оцінювання практичного завдання та/або рішенням Комісії.
Відповідно до підпункту 6.1.1 пункту 6.1 розділу 6 Положення затвердження кодованих результатів кожного етапу кваліфікаційного іспиту є однією зі стадій встановлення результатів іспиту.
Згідно з абзацами другим та третім підпункту 6.3.1 пункту 6.3 розділу 6 Положення член Комісії - доповідач при підготовці до розгляду питання про затвердження кодованих результатів виконаних практичних завдань досліджує оцінки членів екзаменаційної комісії за виконане учасником практичне завдання на предмет суттєвих розбіжностей в оцінках однієї роботи.
При встановленні розбіжності між найвищою і найнижчою оцінками членів екзаменаційної комісії, виставленими за виконане учасником практичне завдання, у 20 і більше відсотків від максимально можливого бала така робота підлягає повторній перевірці іншою екзаменаційною комісією без участі осіб, які брали участь у первинному оцінюванні. Екзаменаційна комісія при повторному оцінюванні роботи керується не «математичними», а змістовими міркуваннями щодо відповідної роботи.
Відповідно до пункту 6.2 розділу 6 Положення результати виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду декодуються після перевірки та оцінювання усіх робіт.
Згідно підпункту 6.3.2 пункту 6.3 розділу 6 Положення у рішенні про затвердження кодованих результатів етапу іспиту зазначається: код учасника, бал учасника, результат етапу іспиту («успішно складено» або «не складено»). У разі виконання учасником практичного завдання типу 2 у рішенні про затвердження кодованих результатів може не зазначатися результат («успішно складено» або «не складено»).
У підпункті 6.4.2 пункту 6.4 розділу 6 Положення зазначено, що у рішенні про затвердження декодованих результатів етапу іспиту зазначається: прізвище, ім`я, по батькові учасника, код учасника, бал учасника, результат етапу іспиту («успішно складено» або «не складено»).
Згідно абзацу першого підпункту 6.3.3 пункту 6.3 розділу 6 Положення учасник визнається таким, що успішно склав етап іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності), у разі набрання 75 або більше відсотків від максимально можливого бала.
Відповідно до підпункту 6.3.4 пункту 6.3 розділу 6 Положення учасник визнається таким, що не склав етап іспит, у разі: набрання менше 75 відсотків від максимально можливого бала за тестування загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду, а також за виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації суду; набрання менше середнього допустимого бала за результатами тестування когнітивних здібностей та історії української державності; відмови від складання іспиту (етапу іспиту); порушення порядку складання іспиту (етапу іспиту), що рішенням Комісії визнано істотним; неявки на іспит (етап іспиту).
Загальні результати іспиту визначаються на підставі декодованих результатів кожного його етапу (підпункт 6.5.1 пункту 6.5 розділу 6 Положення).
Згідно з підпунктами 6.5.4 та 6.5.5 пункту 6.5 розділу 6 Положення учасник визнається таким, що успішно склав іспит, у разі успішного складання усіх його етапів.
Учасник іспиту визнається таким, що не склав іспит, у разі нескладання одного або більше його етапів.
Результати іспиту затверджуються Комісією та оприлюднюються на її офіційному вебсайті (пункт 6.6 розділу 6 Положення).
Підпунктом 6.8.1 пункту 6.8 розділу 6 Положення передбачено, що прохідний бал, зокрема, за виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду - 75 відсотків від максимально можливого бала.
Судом установлено, що відповідно до екзаменаційної відомості оцінювання пракичного завдання ОСОБА_1. членами екзаменаційної комісії за елементами оцінювання проставлені такі бали:
- визначення ключового питання у спорі (максимальний бал 5), фактичні бали: 0, 2, 4; середній бал - 2.00000;
- виклад правових норм та їх застосування у справі (максимальний бал 15), фактичні бали: 11, 7, 7; середній бал - 8,33333;
- мотивована оцінка судом аргументів учасників справи (максимальний бал 20), фактичні бали: 15, 15, 11; середній бал - 13,66667;
- формулювання узагальненого висновку щодо факту порушення прав та відповідних наслідків (максимальний бал 10), фактичні бали: 5, 8, 8; середній бал - 7,00000;
- висновки за результатами розгляду справи (максимальний бал 5), фактичні бали: 5, 5, 5; середній бал - 5,00000;
- формулювання висновків суду по суті вимог позивача (максимальний бал 6), фактичні бали: 6, 6, 5; середній бал - 5,66667;
- розподіл судових витрат (максимальний бал 3), фактичні бали: 3, 3, 3; середній бал - 3;
- визначення порядку та строку набрання рішенням законної сили (максимальний бал 2), фактичні бали: 2, 2, 2; середній бал - 2,00000;
- порядок та строки оскарження рішення (максимальний бал 2), фактичні бали: 2, 2, 2; середній бал - 2,00000;
- інформація про учасників справи (максимальний бал 2), фактичні бали: 2, 2, 2; середній бал - 2,00000;
- логічність, структурованість, грамотність та послідовність викладення тексту модельного судового рішення (максимальний бал 3), фактичні бали: 3, 2, 3; середній бал - 2,66667;
- дотримання правил орфографії та пунктуації (максимальний бал 2), фактичні бали: 2, 2, 1; середній бал - 1,66667.
Остаточний бал учасника іспиту за практичне завдання 55 балів (з урахуванням коефіцієнту 2 - 110 балів).
У екзаменаційній відомості оцінювання практичного завдання, виконаного позивачкою, кожним членом екзаменаційної комісії під час оцінювання її практичного завдання виставлено бали за кожен окремий елемент оцінювання у межах, визначених Методичними вказівками, на підставі чого сформовано загальну (сумарну) кількість балів. Відомість містить розділи за елементами оцінювання, значення максимальної кількості балів та виставлені кожним окремо членом Комісії бали, дату і час внесення балів до відомості, середній бал за кожним критерієм та остаточний бал учасника.
Відповідно до Положення після оцінювання практичного завдання усіма членами екзаменаційної комісії інформаційною системою визначаються середні арифметичні оцінки за кожним елементом, передбаченим Методичними вказівками, на підставі оцінок членів екзаменаційної комісії за ці елементи. Бал учасника за практичне завдання формується інформаційною системою на підставі суми середніх арифметичних оцінок за кожен елемент, передбачений Методичними вказівками, шляхом округлення бала до сотих (другої цифри після коми).
Отже, результат оцінювання кожного з елементів фіксується у виді середнього арифметичного бала, обчисленого за встановленим порядком, що забезпечує об`єктивність підсумкового бала за кожним елементом після їх оцінювання окремо кожним членом екзаменаційної комісії за внутрішнім переконанням.
Виставлення балів за практичне завдання у межах, визначеного Методичними рекомендаціями діапазону балів є відображенням рівня професійних знань кандидата, його аналітичних здібностей і вміння застосовувати норми закону, а для нівелювання суб`єктивного фактору і об`єктивності оцінювання кандидата і передбачено механізм формування остаточного балу кандидата на підставі суми середніх арифметичних оцінок членів екзаменаційної комісії за кожен елемент.
Виходячи з наведеного, оцінювання виконаного позивачкою практичного завдання здійснено з дотриманням вимог законодавства, регламентованої процедури та принципу рівності умов для всіх учасників добору, а форма та зміст відомості про оцінювання дозволяють надати оцінку дотриманню Комісією вимог Методичних вказівок, що забезпечує дотримання принципу правової визначеності.
Так позивачкою не наведено доказів та Судом не встановлено факту розбіжності між найвищою і найнижчою оцінками членів екзаменаційної комісії, виставленими за виконане нею практичне завдання, у 20 і більше відсотків від максимально можливого бала, що було б підставою для повторної перевірки такої роботи іншою екзаменаційною комісією.
Суд наголошує на тому, що положення підпункту 6.3.1 Методичних вказівок застосовується виключно до підсумкового бала за виконане завдання, а розбіжності за окремими елементами практичного завдання самі по собі не створюють підстави для повторної перевірки.
Виходячи з наведеного, твердження позивачки про обов`язковість врахування розбіжностей окремо за кожним елементом є помилковим і суперечить буквальному змісту Положення № 185/зп-24. Процедура повторної перевірки активується лише у разі суттєвої різниці у підсумкових балах, що гарантує рівний підхід до всіх учасників та об`єктивність встановлення результатів кваліфікаційного іспиту.
Наведені ж позивачкою доводи фактично зводяться до незгоди з оцінкою виконаного нею практичного завдання.
З огляду на зазначене правове регулювання, дослідивши матеріали справи, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, надавши оцінку всім аргументам учасників справи, ґрунтуючись на засадах верховенства права, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову ОСОБА_1 .
За правилами статті 139 КАС України понесені позивачкою витрати у виді сплаченого судового збору за звернення з цим позовом до суду відшкодуванню не підлягають.
Керуючись статтями 22, 139, 241-246, 250, 255, 262, 266, 295 КАС України, суд
вирішив:
У задоволенні позову ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправним та скасування рішення від 01 квітня 2026 року № 37/зп-26 в частині - відмовити. 
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Головуюча суддя І.Л. Желтобрюх 
Судді О.В. Білоус 
Н.Є. Блажівська 
О.О. Шишов 
М.М. Яковенко