Справа № 420/16678/26 
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 вересня 2026 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Стефанова С.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В :

До Одеського окружного адміністративного суду 05 червня 2026 року надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 в якому позивач просить суд:
- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо не розгляду та неприйняття рішення за заявою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , від 08.04.2026 року про внесення відомостей до реєстрів ТЦК та СП з відображенням інформації щодо зняття (виключення) з обліку ОСОБА_1 (присвоєння статусу «невійськовозобов`язаний»);
- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_4 розглянути заяву ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , від 08.04.2026 року про внесення відомостей до реєстрів ТЦК та СП з відображенням інформації щодо зняття (виключення) з обліку ОСОБА_1 , з військового обліку (присвоєння статусу «невійськовозобов`язаний») та внести дані громадянина України про його зняття (виключення) з військового обліку (присвоєння йому статусу «невійськовозобов`язаний») в реєстри територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки на підставі висновку військово-лікарської комісії від 13 жовтня 2023 року. 
Позиція позивача обґрунтовується наступним
Позивач зазначає, що  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживаючий: АДРЕСА_1 , перебував на обліку в ІНФОРМАЦІЯ_5 та був знятий з військового обліку, як особа яка призвана на військову службу. 
Згідно військового квитка серії НОМЕР_1 , виданого 15.05.2023, ОСОБА_1 було мобілізовано 17.05.2023 року на підставі указу президента України № 69/2022 «Про загальну мобілізацію». Позаштатною військово-лікарською комісією КНП «Одеського обласного центру соціально значущих хвороб ООР» за розпорядженням командира в\ч НОМЕР_2 було проведено медичний огляд з метою визначення ступеня придатності до військової служби ОСОБА_1 . На підставі ст.5-а гр. ІІ Розладу хвороб визнаний непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку, що підтверджується свідоцтвом про хворобу № 180 від 17.10.2023 року. Відповідно до відповіді ІНФОРМАЦІЯ_2 за № 20020 від 04.11.2025 року, ОСОБА_1 було знято з військового обліку, як особу яка призвана на військову службу, але згідно п. 79 «Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2022 р. № 1487, районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки: виключають з військового обліку на підставі відповідних підтвердних документів осіб, які померли або визнані в установленому законом порядку безвісно відсутніми або оголошені померлими, визнані непридатними до військової служби, досягли граничного віку перебування в запасі, припинили громадянство України. Особиста присутність призовників, військовозобов`язаних та резервістів для зняття або виключення з військового обліку у районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки, органах СБУ, відповідних підрозділах розвідувальних органів не обов`язкова. У зв`язку з чим, 08.04.2026 року була подана заява позивачем до ІНФОРМАЦІЯ_2 , про внесення у електрону базу Реєстру (АІТС «ОБЕРІГ») інформацію про виключення з військового обліку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Але, відповідач, заяву позивача про його зняття (виключення) з військового обліку (присвоєння йому статусу «невійськовозобов`язаний») в реєстрах територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, не розглянув та не надав відповіді. 
На підставі викладено, ОСОБА_1 , вважає, що відповідач через не внесення даних стосовно нього, про його виключення з військового обліку, допустив протиправну бездіяльність, тому виникла необхідність звернутися з цим позовом до суду. 
Процесуальні дії та клопотання учасників справи
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 09 червня 2026 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по справі. Розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін в порядку ст.262 КАС України.
Відповідач відзив на позов до суду не подав. 
Станом на 08 вересня 2026 року, будь-яких інших заяв по суті справи з боку сторін на адресу суду не надходило.
Відповідно до ч.2 ст.262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.
Вивчивши матеріали справи, дослідивши обставини, якими обґрунтовувалася позиція позивача, суд встановив наступні факти та обставини.
Обставини справи встановлені судом
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживаючий: АДРЕСА_1 , перебував на обліку в ІНФОРМАЦІЯ_5 та був знятий з військового обліку, як особа яка призвана на військову службу. 
Згідно військового квитка серії НОМЕР_1 , виданого 15.05.2023 року, ОСОБА_1 було мобілізовано 17.05.2023 року на підставі указу президента України № 69/2022 «Про загальну мобілізацію». 
Позаштатною військово-лікарською комісією КНП «Одеського обласного центру соціально значущих хвороб ООР» за розпорядженням командира в\ч НОМЕР_2 було проведено медичний огляд з метою визначення ступеня придатності до військової служби ОСОБА_1 . 
На підставі ст.5-а гр. ІІ Розладу хвороб визнаний непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку, що підтверджується свідоцтвом про хворобу № 180 від 17.10.2023 року. 
Відповідно до відповіді ІНФОРМАЦІЯ_2 за № 20020 від 04.11.2025 року, ОСОБА_1 було знято з військового обліку, як особу яка призвана на військову службу.
У зв`язку з чим, 08.04.2026 року була подана заява позивачем до ІНФОРМАЦІЯ_2 , про внесення у електрону базу Реєстру (АІТС «ОБЕРІГ») інформацію про виключення з військового обліку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Проте відповідач заяву позивача про його зняття (виключення) з військового обліку (присвоєння йому статусу «невійськовозобов`язаний») в реєстрах територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, не розглянув та не надав відповіді. 
На підставі викладено, ОСОБА_1 , вважає, що відповідач через не внесення даних стосовно нього, про його виключення з військового обліку, допустив протиправну бездіяльність, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом. 
Джерела права та висновки суду
Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно ст. 65 Конституції України захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, шанування її державних символів є обов`язком громадян України. Громадяни відбувають військову службу відповідно до закону.
Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 з 5:30 24 лютого 2022 року введений воєнний стан у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації, який неодноразово продовжувався.
Пунктом 2 вказаного Указу постановлено військовому командуванню (Генеральному штабу Збройних Сил України, Командуванню об`єднаних сил Збройних Сил України, командуванням видів, окремих родів військ (сил) Збройних Сил України, управлінням оперативних командувань, командирам військових з`єднань, частин Збройних Сил України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки України, Управління державної охорони України) разом із Міністерством внутрішніх справ України, іншими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати передбачені Законом України "Про правовий режим воєнного стану" заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.
Згідно ст. 1 Закону України “Про оборону України” воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози та забезпечення національної безпеки, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень; особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.
Зміст правового режиму воєнного стану, порядок його введення та скасування, правові засади діяльності органів державної влади, військового командування, військових адміністрацій, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій в умовах воєнного стану, гарантії прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб визначає Закон України “Про правовий режим воєнного стану”.
Відповідно до ст. 1, 2 Закону України “Про правовий режим воєнного стану” воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень. Правовою основою введення воєнного стану є Конституція України, цей Закон та указ Президента України про введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях, затверджений Верховною Радою України.
Правове регулювання відносин між державою і громадянами України у зв`язку з виконанням ними конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, а також визначає загальні засади проходження в Україні військової служби здійснює Закон України “Про військовий обов`язок і військову службу”.
Відповідно до ст. 1 Закону України “Про військовий обов`язок і військову службу” захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України є конституційним обов`язком громадян України. Військовий обов`язок установлюється з метою підготовки громадян України до захисту Вітчизни, забезпечення особовим складом Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань, а також правоохоронних органів спеціального призначення (далі - Збройні Сили України та інші військові формування), посади в яких комплектуються військовослужбовцями.
Згідно ст. 2 Закону України “Про військовий обов`язок і військову службу” військова служба є державною службою особливого характеру, яка полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком громадян України (за винятком випадків, визначених законом), іноземців та осіб без громадянства, пов`язаній із обороною України, її незалежності та територіальної цілісності. Час проходження військової служби зараховується громадянам України до їх страхового стажу, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби.
Відповідно до ст. 33 Закону України “Про військовий обов`язок і військову службу” загальне керівництво роботою, пов`язаною з організацією та веденням військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, контроль за станом цієї роботи в центральних та місцевих органах виконавчої влади, інших державних органах (крім Служби безпеки України та розвідувальних органів України), органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від підпорядкування і форми власності здійснює Генеральний штаб Збройних Сил України. Функціонування системи військового обліку забезпечується органами (підрозділами) Міністерства оборони України, Міністерства внутрішніх справ України, Служби безпеки України, розвідувальними органами України, центральними органами виконавчої влади, які відповідно до закону здійснюють керівництво військовими формуваннями, правоохоронними органами спеціального призначення, місцевими державними адміністраціями та органами місцевого самоврядування. Військовий облік усіх призовників, військовозобов`язаних та резервістів ведеться за місцем їх проживання і відповідно до обсягу та деталізації поділяється на персонально-якісний, персонально-первинний та персональний. Військовий облік військовозобов`язаних та резервістів за призначенням поділяється на загальний і спеціальний. Військовий облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів ведеться в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Згідно ч. 1 ст. 34 Закону України “Про військовий обов`язок і військову службу” персонально-якісний облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів передбачає облік відомостей (персональних та службових даних) стосовно призовників, військовозобов`язаних та резервістів, які узагальнюються в облікових документах та вносяться до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів. Ведення персонально-якісного обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів покладається на відповідні районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки.
Відповідно до п. 3 ч. 6 ст. 37 Закону України “Про військовий обов`язок і військову службу” виключенню з військового обліку у відповідних районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки (військовозобов`язаних та резервістів Служби безпеки України - у Центральному управлінні або регіональних органах Служби безпеки України, військовозобов`язаних та резервістів розвідувальних органів України - у відповідному підрозділі розвідувальних органів України) підлягають громадяни України, які, зокрема, визнані непридатними до військової служби.
Правові та організаційні засади створення, функціонування Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, регулює відносини у сфері державної реєстрації громадян України, які перебувають у запасі для комплектування Збройних Сил України та інших утворених відповідно до законів України військових формувань на особливий період, а також для виконання робіт із забезпечення оборони держави, та осіб, приписаних до призовних дільниць (далі - призовники, військовозобов`язані та резервісти) визначені в Закону України від 16.03.2017 № 1951-VIII “Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів”.
Відповідно до ст. 1 Закону України “Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів” Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів (далі - Реєстр) - інформаційно-комунікаційна система, призначена для збирання, зберігання, обробки та використання даних про призовників, військовозобов`язаних та резервістів, створена для забезпечення військового обліку громадян України.
Згідно ст. 3 Закону України “Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів” основними засадами ведення Реєстру є, зокрема, обов`язковість та своєчасність внесення до Реєстру передбачених цим Законом відомостей про призовників, військовозобов`язаних та резервістів; повнота та актуалізація відомостей Реєстру про призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Відповідно до ст. 5 Закону України “Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів” держателем Реєстру є Міністерство оборони України (далі - Держатель Реєстру), розпорядником Реєстру є Генеральний штаб Збройних Сил України (далі - розпорядник Реєстру), а Служба безпеки України та розвідувальні органи України є органами адміністрування та ведення Реєстру. Адміністратором Реєстру є Держатель Реєстру. Органами адміністрування Реєстру в межах своїх повноважень є: уповноважений орган адміністрування держателя Реєстру; оперативні командування; територіальні центри комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя; Центральне управління Служби безпеки України; відповідні підрозділи розвідувальних органів України. Органи ведення Реєстру забезпечують ведення Реєстру та актуалізацію його бази даних.
Згідно ст. 9 Закону України “Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів” призовник, військовозобов`язаний та резервіст має право: 1) отримувати інформацію про своє включення (невключення) до Реєстру та відомості про себе, внесені до Реєстру, в тому числі через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста; 2) звертатися в порядку, встановленому адміністратором Реєстру, до відповідного органу ведення Реєстру з мотивованою заявою щодо неправомірного включення (невключення) до Реєстру запису про себе, виправлення недостовірних відомостей Реєстру.
Відповідно до ст. 13 Закону України “Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів” відомості про громадян України, які не є призовниками, військовозобов`язаними та резервістами, знищуються суб`єктами Реєстру відповідно до Порядку ведення Реєстру, затвердженого держателем Реєстру. До Реєстру вносяться відомості, визначені статтею 6 цього Закону, одержані від призовників, військовозобов`язаних та резервістів або шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи, передбачені частиною третьою статті 14 цього Закону.
Згідно ст. 14 Закону України “Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів” ведення Реєстру включає: 1) внесення запису про призовників, військовозобов`язаних та резервістів до бази даних Реєстру для взяття на облік або при відновленні на військовому обліку з перевіркою відповідності персональних та службових даних призовників, військовозобов`язаних та резервістів існуючим обліковим даним; 2) внесення змін до персональних та службових даних призовників, військовозобов`язаних, резервістів на підставі відомостей органів виконавчої влади, інших державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, закладів освіти незалежно від підпорядкування і форми власності, а також відомостей, що подаються органу ведення Реєстру призовниками, військовозобов`язаними, резервістами; 3) знищення повторного запису Реєстру в разі його виявлення. Актуалізація бази даних Реєстру здійснюється на підставі відомостей, що вносяться органами ведення Реєстру, а також шляхом електронної інформаційної взаємодії (обміну відомостями) між Реєстром та інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи, передбачені цією частиною.
Надання громадянам України інформації відповідно до статті 9 цього Закону здійснюється згідно з Порядком ведення Реєстру, затвердженим Кабінетом Міністрів України, та/або шляхом електронної інформаційної взаємодії через інформаційні (інформаційно-комунікаційні) системи центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері цифровізації, відповідно до законодавства про електронну інформаційну взаємодію.
Постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2022 № 1487 затверджено Порядок організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів (далі - Порядок № 1487), відповідно до пункту 2 якого військовий облік є складовою змісту мобілізаційної підготовки держави. Він полягає у цілеспрямованій діяльності державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій щодо: фіксації, накопичення та аналізу наявних людських мобілізаційних ресурсів за військово-обліковими ознаками; здійснення заходів із забезпечення виконання встановлених правил військового обліку призовниками, військовозобов`язаними та резервістами; подання відомостей (персональних та службових даних) стосовно призовників, військовозобов`язаних та резервістів до органів ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Пунктом 20 Порядку № 1487 визначено, що військовий облік ведеться на підставі даних паспорта громадянина України та військово-облікових документів.
Відповідно до п. 23 Порядку № 1487 призовники, військовозобов`язані та резервісти в разі зміни адреси їх місця проживання або інших персональних даних зобов`язані особисто в семиденний строк повідомити про такі зміни відповідним органам, де вони перебувають на військовому обліку, зокрема у випадках, визначених постановою Кабінету Міністрів України від 7 лютого 2022 р. № 265 “Деякі питання декларування і реєстрації місця проживання та ведення реєстрів територіальних громад”, через центри надання адміністративних послуг та інформаційно-комунікаційні системи.
Призовники, військовозобов`язані та резервісти, які не актуалізували інформацію про себе в Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів, особисто у семиденний строк з дня внесення змін до персональних даних прибувають із паспортом громадянина України та військово-обліковими документами до відповідного районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки, органу СБУ, відповідного підрозділу розвідувального органу, який організовує та веде військовий облік на території адміністративно-територіальної одиниці, для взяття їх на військовий облік, зняття з військового обліку або внесення змін до їх облікових даних.
Згідно п. 79 Порядку № 1487 районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, зокрема, організовують та ведуть військовий облік на території адміністративно-територіальної одиниці; здійснюють взяття, зняття або виключення з військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів у випадках, передбачених законодавством; організовують та забезпечують зберігання облікової документації призовників, військовозобов`язаних та резервістів, персональних даних, які містяться в них; забезпечують громадян військово-обліковими документами та зберігання зданих або вилучених у призовників, військовозобов`язаних та резервістів військово-облікових документів; проставляють у військово-облікових документах призовників, військовозобов`язаних та резервістів відповідні відмітки про взяття їх на військовий облік, зняття та виключення з нього; виключають з військового обліку на підставі відповідних підтвердних документів осіб, які за рішенням суду визнані недієздатними, оголошені померлими (такими, що пропали безвісти), засуджені до позбавлення волі або померли; проставляють у військово-облікових документах призовників, військовозобов`язаних та резервістів відповідні відмітки про взяття їх на військовий облік, зняття та виключення з нього; виконують функції з ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Відповідно до п. 81 Порядку № 1487 Взяття на військовий облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів у районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки, органах СБУ, відповідних підрозділах розвідувальних органів здійснюється за їх особистої присутності (крім випадків, визначених у пунктах 15, 15-1 цього Порядку та підпункті 10-1 пункту 1 додатка 2). При цьому взяття на військовий облік здійснюється за умови наявності паспорта громадянина України (паспорта громадянина України для виїзду за кордон у випадку подання заяви про взяття на військовий облік через закордонну дипломатичну установу України згідно з підпунктом 10-1 пункту 1 додатка 2) та військово-облікового документа у разі, якщо він видавався та не був втрачений.
Особиста присутність призовників, військовозобов`язаних та резервістів для зняття або виключення з військового обліку у районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки, органах СБУ, відповідних підрозділах розвідувальних органів не обов`язкова.
Відповідно до п. 1 Правил військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, призовники, військовозобов`язані та резервісти повинні, зокрема, особисто повідомляти в семиденний строк органам, в яких вони перебувають на військовому обліку, про зміну персональних даних, зазначених у статті 7 Закону України “Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів”, а також надавати зазначеним органам документи, що підтверджують право на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації з підстав, визначених у статті 23 Закону України “Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію”.
Згідно п. 1, 8, 9, 11 Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 лютого 2022 р. № 154, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації. Територіальні центри комплектування та соціальної підтримки утворюються в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі, інших містах, районах, районах у містах. Залежно від обсягів облікової, призовної та мобілізаційної роботи утворюються районні (об`єднані районні), міські (районні у містах, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки (далі - районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки).
Завданнями територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки є виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації, керівництво військовим обліком призовників, військовозобов`язаних та резервістів на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, здійснення контролю за його станом, зокрема в місцевих держадміністраціях, органах місцевого самоврядування та в органах, що забезпечують функціонування системи військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (крім СБУ та розвідувальних органів України), забезпечення в межах своїх повноважень адміністрування (територіальні центри комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, мм. Києва та Севастополя) та ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів (далі - Реєстр) (районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки), проведення заходів з приписки громадян до призовних дільниць, призову громадян на військову службу, проведення відбору кандидатів для прийняття на військову службу за контрактом, участь у відборі громадян для проходження служби у військовому резерві Збройних Сил, підготовка та проведення в особливий період мобілізації людських і транспортних ресурсів, забезпечення організації соціального і правового захисту військовослужбовців, військовозобов`язаних і резервістів, призваних на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори до Збройних Сил (далі - збори), ветеранів війни та військової служби, пенсіонерів з числа військовослужбовців Збройних Сил (далі - пенсіонери) та членів їх сімей, участь у військово-патріотичному вихованні громадян, здійснення інших заходів з питань оборони відповідно до законодавства.
Територіальні центри комплектування та соціальної підтримки відповідно до покладених на них завдань, зокрема, ведуть військовий облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів, а також облік громадян України, які уклали контракт добровольця територіальної оборони, ветеранів війни та військової служби, та інших осіб, які мають право на пенсійне забезпечення відповідно до Закону України “Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб”; оформлюють та видають військово-облікові документи призовникам, військовозобов`язаним та резервістам; розглядають звернення військовослужбовців, працівників та членів їх сімей, а також громадян з питань, що належать до компетенції територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, а також ведуть прийом громадян, які звертаються із зазначених питань, видають необхідні довідки та інші документи.
Районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, крім функцій, зазначених у пункті 9 цього Положення, зокрема, забезпечують ведення Реєстру та актуалізацію його бази даних відповідно до законодавства та в порядку, визначеному Міноборони.
Постановою Кабінету Міністрів України від 16 травня 2024 р. № 559 затверджено Порядок оформлення (створення) та видачі військово-облікового документа для призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Відповідно до п. 3, 4 Порядку № 559 відомості, що зазначені у військово-обліковому документі громадянина України, який перебуває або був виключений з військового обліку Збройних Сил, СБУ, розвідувального органу, повинні відповідати відомостям, що містяться в Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів. У разі коли відомості, зазначені у графах 1-5, 13 та 14 військово-облікового документа на бланку, не відповідають відомостям, що містяться у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів, він вважається недійсним (крім військово-облікових документів військовозобов`язаних та резервістів СБУ, розвідувальних органів). Відповідність відомостей, зазначених у військово-обліковому документі на бланку, відомостям, що містяться в Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів, перевіряється через: електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста; районний (міський) територіальний центр комплектування та соціальної підтримки або його відділ (орган СБУ, розвідувальний орган).
У разі невідповідності відомостей, зазначених у посвідченні призовника, тимчасовому посвідченні військовозобов`язаного, військовому квитку осіб рядового, сержантського і старшинського складу та військовому квитку офіцера запасу, відомостям, що містяться у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів, громадянин України для внесення відповідних змін: у паперовій формі - повинен звернутися до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу (органу СБУ, розвідувального органу) за місцем перебування на військовому обліку; в електронній формі - повинен скористатися засобами електронного кабінету призовника, військовозобов`язаного, резервіста для звернення до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу за місцем перебування на військовому обліку. Зміни вносяться протягом п`яти робочих днів з дня реєстрації заяви.
Таким чином, відповідач, ІНФОРМАЦІЯ_4 , як суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого належить вирішення питання щодо внесення відповідних змін у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів, в тому числі відомостей, що зазначені у військово-обліковому документі громадянина України, який перебуває або був виключений з військового обліку, після отримання заяви позивача, за наслідком її розгляду, повинен був прийняти рішення про внесення змін до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів або ж надати мотивовану відмову про внесення змін до відповідного Реєстру.
При цьому, приписи п. 4 Порядку № 559 не передбачають обов`язкової особистої явки військовозобов`язаного до територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу для вирішення питання щодо внесення змін до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, в тому числі і у разі визнання його непридатним до військової служби.
Як встановлено судом, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживаючий: АДРЕСА_1 , перебував на обліку в ІНФОРМАЦІЯ_5 та був знятий з військового обліку, як особа яка призвана на військову службу. 
Згідно військового квитка серії НОМЕР_1 , виданого 15.05.2023 року, ОСОБА_1 було мобілізовано 17.05.2023 року на підставі указу президента України № 69/2022 «Про загальну мобілізацію». 
Позаштатною військово-лікарською комісією КНП «Одеського обласного центру соціально значущих хвороб ООР» за розпорядженням командира в\ч НОМЕР_2 було проведено медичний огляд з метою визначення ступеня придатності до військової служби ОСОБА_1 . 
На підставі ст.5-а гр. ІІ Розладу хвороб визнаний непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку, що підтверджується свідоцтвом про хворобу № 180 від 17.10.2023 року. 
Відповідно до відповіді ІНФОРМАЦІЯ_2 за № 20020 від 04.11.2025 року, ОСОБА_1 було знято з військового обліку, як особу яка призвана на військову службу.
У зв`язку з чим, 08.04.2026 року була подана заява позивачем до ІНФОРМАЦІЯ_2 , про внесення у електрону базу Реєстру (АІТС «ОБЕРІГ») інформацію про виключення з військового обліку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . 
Вказану заяву ІНФОРМАЦІЯ_6 розглянуто не було. Доказів іншого відповідач до суду надав. 
Отже, відповідач не розглянув по суті заяву позивача щодо внесення відомостей про позивача як про особу, яка є виключеною з військового обліку відповідно до висновку військово-лікарської комісії від 13 жовтня 2023 року та свідоцтва про хворобу № 180 від 17.10.2023 року в Реєстр «Оберіг».
В той же час, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не може утриматись від прийняття рішення, що входить до його виключної компетенції, та, відповідно, відсутність належним чином оформленого рішення про внесення змін до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів або мотивованої відмови у внесенні змін до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, свідчить про протиправну бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_7 .
Відповідно до частини 2 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
З огляду на встановлені обставини справи, надаючи оцінку факту порушеного права позивача, суд вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог шляхом: визнання протиправною бездіяльності ІНФОРМАЦІЯ_2 , що полягає у не розгляді заяви ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , від 08.04.2026 року про внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг» відомостей про непридатність до військової служби та виключення з військового обліку військовозобов`язаних ОСОБА_1 .
З аналізу приписів Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів», Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2022 року № 1487, Порядку оформлення (створення) та видачі військово-облікового документа для призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 травня 2024 р. № 559, слідує, що вирішення питання про внесення змін до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відноситься до дискреційних повноважень відповідача.
Водночас, судом не встановлено, а відповідачем не доведено, що заяву позивача щодо виключення з військового обліку, внесення відомостей про непридатність до військової служби з додатками належним чином розглянуто, доданим документам надана оцінка, та за наслідками її розгляду прийнято рішення.
З огляду на вищенаведене та те, що заява позивача не була розглянута по суті поставлених у ній питань та відповідачем не було надано оцінки доданим до неї документів, похідна позовна вимога підлягає задоволенню шляхом зобов`язання відповідача розглянути по суті заяву ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , від 08.04.2026 року щодо внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг» відомостей про непридатність до військової служби та виключення з військового обліку військовозобов`язаних. 
Щодо позовних вимог позивача про зобов`язання відповідача внести дані громадянина України про його зняття (виключення) з військового обліку (присвоєння йому статусу «невійськовозобов`язаний») в реєстри територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки на підставі висновку військово-лікарської комісії від 13 жовтня 2023 року, суд зазначає що судовому захисту підлягають лише порушені права, свободи та інтереси позивача, а не ті, що можливо/ймовірно будуть порушені у майбутньому.
Як встановлено судом, позивачем до відповідача подано заяву від 08.04.2026 року про внесення відповідних змін до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів із посиланням на наявні висновок військово-лікарської комісії від 13 жовтня 2023 року та свідоцтво про хворобу № 180 від 17.10.2023 року, відповідно до якого він виключений з військового обліку та не підлягає призову на військову службу під час мобілізації за станом здоров`я.
Разом з тим, як встановлено судом, відповідачем зазначену заяву по суті не розглянуто, рішення про внесення або про відмову у внесенні відповідних змін до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів не прийнято, правова оцінка поданим позивачем документам не надана.
За таких обставин суд дійшов висновку, що вимога позивача про безпосереднє зобов`язання відповідача внести до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг» відомості про непридатність позивача до військової служби та виключення його з військового обліку задоволенню не підлягає.
Суд зазначає, що предметом судового контролю у цій справі є, насамперед, дотримання відповідачем обов`язку розглянути заяву позивача від 08.04.2026 року та прийняти за результатами її розгляду відповідне рішення. Як встановлено судом, такого розгляду відповідачем фактично не здійснено.
Отже, на час розгляду справи відсутнє рішення відповідача, яким би вирішувалося питання про внесення або невнесення відповідних відомостей до Реєстру, а також відсутня правова позиція відповідача щодо документів, наданих позивачем на підтвердження заявлених ним обставин.
За таких обставин суд позбавлений можливості надати оцінку правомірності конкретного рішення відповідача щодо внесення чи невнесення відповідних відомостей, оскільки таке рішення відповідачем не приймалося.
Водночас зобов`язання суб`єкта владних повноважень безпосередньо внести певні відомості до Єдиного державного реєстру за відсутності попереднього розгляду відповідної заяви означало б фактичне вирішення судом питання, яке законодавством віднесено до компетенції відповідного суб`єкта владних повноважень, та підміну судом його дискреційних повноважень.
Судовий контроль за діяльністю суб`єкта владних повноважень не може підміняти адміністративну процедуру прийняття ним первинного рішення, якщо законом відповідне питання віднесено до його компетенції. Завданням адміністративного суду є перевірка того, чи діяла відповідна особа на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені законом, а у разі встановлення протиправної бездіяльності - забезпечення ефективного поновлення порушеного права.
У цьому випадку належним та достатнім способом захисту порушеного права позивача є визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо нерозгляду заяви від 08.04.2026 року та зобов`язання відповідача розглянути зазначену заяву по суті, надати оцінку викладеним у ній обставинам і доданим документам та прийняти за результатами її розгляду відповідне рішення у порядку та спосіб, передбачені законодавством.
При цьому суд не встановлює наперед зміст такого рішення та не визначає, які саме відомості відповідач повинен внести до Реєстру, оскільки це питання має бути вирішене відповідачем за результатами належного розгляду заяви позивача з урахуванням усіх поданих документів та вимог чинного законодавства.
Суд звертає увагу, що наявність у матеріалах справи свідоцтва про хворобу №180 від 17.10.2023 року та інших документів, на які посилається позивач, сама по собі не усуває необхідності здійснення компетентним органом передбаченої законодавством процедури перевірки відповідних відомостей та внесення їх до Реєстру. Суд у межах цієї справи не може перебирати на себе повноваження відповідача щодо здійснення такої перевірки та первинного прийняття рішення.
Більше того, задоволення вимоги про безпосереднє внесення відповідних відомостей до Реєстру за наведених обставин фактично позбавило б відповідача можливості реалізувати надані йому законом повноваження та одночасно поставило б суд перед необхідністю самостійно визначати юридичні та фактичні підстави для внесення таких відомостей, що виходить за межі завдань адміністративного судочинства.
Таким чином, з урахуванням встановлених у справі обставин та обраного судом ефективного способу захисту порушеного права позивача, позовна вимога про зобов`язання ІНФОРМАЦІЯ_2 безпосередньо внести до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг» відомості про непридатність ОСОБА_1 до військової служби та виключення його з військового обліку задоволенню не підлягає.
Зазначена відмова не свідчить про визнання судом правомірності невнесення відповідних відомостей до Реєстру та не позбавляє позивача права на їх внесення. Питання щодо внесення таких відомостей підлягає вирішенню відповідачем за результатами належного, повного та об`єктивного розгляду заяви позивача від 08.04.2026 року з наданням оцінки всім поданим ним документам.
Відтак, позов у цій частині підлягає залишенню без задоволення, оскільки на момент розгляду справи відсутні правові підстави для безпосереднього зобов`язання відповідача вчинити зазначені дії, тоді як ефективним способом поновлення порушеного права позивача є зобов`язання відповідача розглянути його заяву по суті та прийняти за результатами її розгляду відповідне рішення. 
Відповідно до усталеної практики Верховного Суду способом судового захисту у випадку, коли компетентний орган взагалі не здійснив покладені на нього законом владні повноваження, є визнання такої бездіяльності протиправною та зобов`язання цього органу повторно або вперше розглянути відповідне звернення із прийняттям рішення за результатами такого розгляду, а не підміна судом дискреційних повноважень адміністративного органу.
Оскільки питання щодо наявності чи відсутності підстав для перебування позивача на військовому обліку, а також щодо внесення відповідних відомостей до Реєстру «Оберіг» відповідачем по суті не вирішувалося, вимоги позивача про визнання протиправними дій щодо взяття його на військовий облік та про безпосереднє зобов`язання судом виключити його з військового обліку є передчасними.
Після виконання відповідачем обов`язку щодо належного розгляду заяви позивача від 08.04.2026 року, дослідження поданих документів та прийняття відповідного мотивованого рішення позивач, у разі незгоди з таким рішенням або діями відповідача, не позбавлений права повторно звернутися до адміністративного суду за захистом своїх прав. 
В пункті 42 рішення Європейського суду з прав людини у справі Бендерський проти України від 15 листопада 2007 року, заява № 22750/02, зазначено, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають у достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися в світлі обставин кожної справи.
Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. 
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Таким чином, суд дійшов до висновку, позовні вимоги є такими, що підлягають частковому задоволенню. В задоволенні решти позовних вимог слід відмовити. 
Розподіл судових витрат
Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору, розподіл судових витрат судом не здійснюється. 
Керуючись ст.ст. 2, 6, 7, 8, 9, 12, 72, 77, 132, 139, 241-246, 250, 255, 262, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії – задовольнити частково. 
Визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка полягає у не розгляді заяви ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , від 08.04.2026 року про внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг» відомостей про непридатність до військової служби та виключення з військового обліку військовозобов`язаних ОСОБА_1 . 
Зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_4 розглянути по суті заяву ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , від 08.04.2026 року щодо внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг» відомостей про непридатність до військової служби та виключення з військового обліку військовозобов`язаних. 
У задоволенні решти позовних вимог – відмовити. 
Рішення набирає законної сили згідно ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 та п.15-5 розділу VII Кодексу адміністративного судочинства України.
Рішення може бути оскаржено, згідно ст.295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляд справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. 

Позивач:  ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ).
Відповідач: ІНФОРМАЦІЯ_4 у місті Одесі ( АДРЕСА_3 , код ЄДРПОУ НОМЕР_4 ).

Суддя С.О. Cтефанов