ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116 (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"07" липня 2026 р. Справа№ 910/14291/25
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого: Михальської Ю.Б.
суддів: Мальченко А.О. 
Тищенко А.І. 

секретар судового засідання: Ніконенко Ю.А.
за участю представників: згідно з протоколом судового засідання від 07.07.2026,

розглянувши апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УСГ»
на рішення Господарського суду міста Києва від 20.03.2026 
у справі №910/14291/25 (суддя Удалова О.Г.)
за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УСГ»
до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району міста Києва»
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал»
про стягнення 85 565,00 грн, -

В С Т А Н О В И В :

Короткий зміст позовних вимог 

Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «УСГ» (далі, позивач або ПрАТ «Страхова компанія «УСГ») звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» (далі, відповідач або Комунальне підприємство) про стягнення 85 565,00 грн страхового відшкодування.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачем (страховиком) виплачено страхове відшкодування на користь страхувальника ( ОСОБА_1 ) у зв`язку з настанням страхової події, а саме затопленням нежитлового приміщення №1-11 у м. Києві по вул. Глінки (М. Березовського), буд. 5. При цьому залиття вказаного приміщення сталося внаслідок неналежного виконання відповідачем своїх обов`язків з утримання водопровідних мереж.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.01.2026 залучено до участі у справі Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача (далі, третя особа або ПрАТ «АК «Київводоканал»).

Короткий зміст оскарженого рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду міста Києва від 20.03.2026 у справі №910/14291/25 у задоволенні позову відмовлено повністю.
Приймаючи оскаржуване рішення, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено протиправності поведінки відповідача, яка спричинила аварійну ситуацію, оскільки залиття сталося в результаті засмічення дворової каналізації співвласниками будинку, яка перебуває в господарському віданні Департаменту експлуатації каналізаційного господарства ПрАТ «АК «Київводоканал». Відповідачем, у свою чергу, не надаються послуги, зокрема, з прочистки дворової каналізації, дворова каналізація не перебуває на балансі відповідача та останнім не надаються послуги з її обслуговування, а тому відповідач не повинен відшкодовувати заявлені до стягнення позивачем збитки.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись із прийнятим судовим рішенням, 06.04.2026 через підсистему «Електронний суд» Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «УСГ» звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, відповідно до якої просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 20.03.2026 у справі №910/14291/25 та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.
Узагальнені доводи апеляційної скарги позивача зводяться до того, що суд першої інстанції неповно з`ясував усі обставини даної справи, що у відповідності до приписів статті 277 Господарського процесуального кодексу України є підставою для скасування судового рішення.
Відповідно до статті 993 Цивільного кодексу України та статті 27 Закону України «Про страхування» до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник має до особи, відповідальної за завдані збитки.
Відповідачем не надано доказів на спростування його вини у завданні шкоди, яка була відшкодована позивачем його страхувальнику.

Узагальнені доводи та заперечення учасників справи

18.05.2026 через підсистему «Електронний суд» до Північного апеляційного господарського суду від Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району міста Києва» надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому останнє просить суд залишити рішення Господарського суду міста Києва від 20.03.2026 у справі №910/14291/25 без змін, а апеляційну скаргу ПрАТ «Страхова компанія «УСГ» без задоволення.
У відзиві відповідач зазначив, що житловий будинок №5 на вул. Максима Березовського (колишня Глінки) в м. Києві знаходиться у комунальній власності територіальної громади м. Києва та переданий в господарське відання Комунальному підприємству «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва». Співвласником житлового будинку №5 на вул. Максима Березовського ОСОБА_1 (власником нежитлових приміщень) та Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» було укладено договір про надання послуг по утриманню будинку та прибудинкової території №169/902. Відповідач на момент залиття надавав послуги лише в рамках укладеного договору та за переліком послуг (міститься у додатку до відзиву на позовну заяву). У свою чергу причиною аварії є засмічення дворової каналізації, яка перебуває в господарському віданні Департаменту експлуатації каналізаційного господарства ПрАТ «АК Київводоканал». На виконання Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76, 10.04.2024 працівниками ЖЕД №902 складено акт, в якому зафіксовано причину залиття, яке відбулось 04.04.2024 ( засмічення дворової каналізаційної мережі у зв`язку з порушенням співвласниками будинку Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 №572).
Відповідачем, у свою чергу, послуги з утримання будинку та прибудинкової території №5 на вул. Максима Березовського, в тому числі по складовій послуги технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем тепло-, водопостачання, водовідведення, яка передбачає забезпечення безперебійного транспортування отриманих від виробників послуг з централізованого опалення, холодного та гарячого водопостачання і водовідведення (за винятком внутрішньоквартирних мереж) надавалися належної якості з встановленою періодичністю, про що додатково свідчить відсутність актів-претензій.
Таким чином, залиття сталося у зв`язку з недотриманням споживачами вищезазначених правил, що виключає вину відповідача у залитті, яка призвела до спричинення шкоди.
18.05.2026 через підсистему «Електронний суд» до Північного апеляційного господарського суду від Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» надійшло клопотання про розгляд справи з викликом сторін та письмові пояснення третьої особи, які остання просить суд долучити до матеріалів справи №910/14291/25, скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 20.03.2026 у справі №910/14291/25 та ухвалити нове, яким змінити мотивувальну частину рішення, виключивши висновки суду в частині дворової каналізаційної мережі.
Третя особа у поданих поясненнях вказала таке:
- Господарський суд міста Києва ухвалою від 07.01.2026 у справі №910/14291/25 вирішив залучити Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» до участі у справі як третю особу та зобов`язав учасників справи надіслати третій особі копії заяв по суті. При цьому, вказана ухвала Господарського суду міста Києва до електронного кабінету підсистеми електронного суду ЄСІТС або в паперовій формі третій особі не надходила, як і будь-які інші копії заяв по суті, окрім позовної заяви. Зазначене призвело до того, що третя особа була позбавлена можливості висловити свої заперечення по суті спірних правовідносин;
- суд першої інстанції дійшов хибного висновку щодо причинно-наслідкового зв`язку між дворовою каналізацією та приміщенням позивача, оскільки між цими об`єктами наявна внутрішньобудинкова мережа, стан справності якої суд першої інстанції не досліджував;
- суд не врахував, що експлуатація внутрішньобудинкових мереж, через які і відбулось залиття приміщення позивача, регулюється іншим нормативно-правовим актом, який і підлягає застосуванню, а саме Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства України від 17 травня 2005 року №76;
- межа експлуатаційної відповідальності ПрАТ «АК «Київводоканал» закінчується першим каналізаційним колодязем, до якого приєднані мережі споживача та який знаходиться на значній відстані від приміщення позивача. До компетенції ПрАТ «АК «Київводоканал» не належить обслуговування та експлуатація внутрішньобудинкових мереж;
- позовна заява містить відповідь на адвокатський запит, який було проігноровано судом першої інстанції та згідно з яким за результатами проведеного обстеження встановлено, що за адресою: м. Київ, вул. Глінки, 5 знаходиться міська дворова каналізаційна мережа, яка перебуває в технічно-справному стані, працює без підпорів по лоткам. Крім того зазначено, що за вказаною адресою через підвальне приміщення проходить внутрішньобудинкова каналізаційна мережа Д=110мм, яка на момент обстеження частково замінена з чавуна на пластик, а в кабінеті відкрита чистка-ревізія, через яку відбувається залиття підвального приміщення, про що складено відповідний припис від 22.05.2024, від отримання якого представник відповідача відмовився;
- згідно з висновком, викладеним у постанові Київського апеляційного суду від 29.04.2026 у справі №760/26792/23, залиття нерухомого майна через відкриту ревізію (спеціальних отвір на трубі каналізації для прочищення) або під час проведення чистки внутрішньобудинкових мереж свідчить про порушення правил експлуатації внутрішньої каналізаційної системи, відповідальним за обслуговування та ремонт якої є управляюча будинком компанія (ОСББ, ЖЕК або керуюча компанія);
- наданий відповідачем акт про залиття є неналежним доказом, складеним одноособово відповідачем, за відсутності інших доказів (фото, відеофіксація), підтверджуючих зазначені в акті висновки, без залучення чи запрошення представників третьої особи, без зазначення істотних відомостей, які безпосередньо стосуються предмету дослідження, тощо.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги

Згідно з витягом із протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.04.2026 апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УСГ» на рішення Господарського суду міста Києва від 20.03.2026 у справі №910/14291/25 передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя: Михальська Ю.Б., судді: Тищенко А.І., Мальченко А.О.
Судом установлено, що апеляційна скарга була подана скаржником безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.04.2026 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/14291/25; відкладено вирішення питання щодо подальшого руху апеляційної скарги до надходження матеріалів справи з Господарського суду міста Києва.
20.04.2026 матеріали справи №910/14291/25 надійшли до суду апеляційної інстанції та були передані судді-доповідачу.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.04.2026 апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УСГ» на рішення Господарського суду міста Києва від 20.03.2026 у справі №910/14291/25 залишено без руху. Роз`яснено Приватному акціонерному товариству «Страхова компанія «УСГ», що протягом 10 (десяти) днів з дня вручення даної ухвали про залишення апеляційної скарги без руху скаржник має право усунути вказані недоліки, надавши суду апеляційної інстанції докази сплати судового збору у розмірі 3 633,00 грн.
28.04.2026 через підсистему «Електронний суд» до Північного апеляційного господарського суду від Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УСГ» надійшло клопотання про усунення недоліків, до якого долучено платіжну інструкцію №21487 від 14.04.2026 про сплату судового збору у розмірі 4 542,00 грн.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.05.2026 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УСГ» на рішення Господарського суду міста Києва від 20.03.2026 у справі №910/14291/25, розгляд апеляційної скарги постановлено здійснювати у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи (без проведення судового засідання).
18.05.2026 через підсистему «Електронний суд» до Північного апеляційного господарського суду від Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» надійшло клопотання про розгляд справи з викликом сторін.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.05.2026 призначено до розгляду апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УСГ» на рішення Господарського суду міста Києва від 20.03.2026 у справі №910/14291/25 на 30.06.2026 о 14 год. 00 хв.
18.06.2026 через підсистему «Електронний суд» до Північного апеляційного господарського суду представник Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УСГ» подав заяву про його участь у судовому засіданні, призначеному на 30.06.2026 та в усіх інших подальших судових засіданнях (якщо такі будуть) в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.06.2026 заяву представника Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УСГ» про його участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду задоволено.
У судове засідання 30.06.2026 з`явилися представники позивача та третьої особи.
Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.
У судовому засіданні суд перейшов до розгляду справи по суті, заслухавши пояснення представників позивача та третьої особи.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.06.2026 у розгляді справи №910/14291/25 оголошено перерву до 07.07.2026.
У судовому засіданні 07.07.2026 суд оголосив вступну та резолютивну частини постанови.

Явка представників учасників справи

У судове засідання, призначене на 07.07.2026, з`явились представники позивача та третьої особи.
Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що у матеріалах справи містяться довідки про доставку ухвали суду до електронного кабінету відповідача в підсистемі «Електронний суд».
Згідно з частиною 12 статті 270 Господарського процесуального кодексу України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Представники позивача та третьої особи у судовому засіданні просили суд задовольнити апеляційну скаргу позивача, рішення суду скасувати та прийняти нове, яким позов задовольнити повністю.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції у даній справі та перевірені судом апеляційної інстанції

10.04.2023 між Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «УСГ» та ОСОБА_1 (страхувальником) був укладений Договір добровільного страхування майна №09-0101-22-00007, предметом якого є майнові інтереси страхувальника, пов`язані з володінням та користуванням майном - нежитловим приміщенням №1-11 у АДРЕСА_1 .
Як вказує позивач, 04.04.2024 із застрахованим майном відбулась страхова подія - затоплення квартири водою. Про дану подію комісією представників ЖЕД-902 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» складено акт про залиття від 10.04.2024, в якому зазначено, що залиття підвального нежитлового приміщення, розташованого у будинку АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_1 , сталось внаслідок засмічення дворової каналізаційної мережі.
Страхувальник звернувся до ПрАТ «Страхова компанія «УСГ» із заявою про настання страхового випадку та виплату страхового відшкодування. Дана заява розглянута позивачем та подія визнана страховим випадком на підставі звіту про незалежну оцінку №МН-2821 від 29.04.2024 та страхового акту №МН-2821 від 16.05.2024.
Згідно з платіжною інструкцією №68248 від 16.05.2024 позивачем здійснено виплату страхового відшкодування страхувальнику в розмірі 85 565,00 грн.
Житловий будинок АДРЕСА_1 знаходиться у комунальній власності територіальної громади м. Києва та переданий в господарське відання Комунальному підприємству «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва», що підтверджує сам відповідач.
05.05.2015 між Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» та ОСОБА_1 укладено Договір №169/902 про надання послуг по утриманню будинку та прибудинкової території, відповідно до пункту 1.1. якого Підприємство забезпечує обслуговування, експлуатацію та ремонт будинку пропорційно до займаної орендарем/власником площі приміщення, яка становить 109,5 кв.м. та знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Глінки, б. 5, а також утримання прибудинкової території, а орендар/власник бере участь у витратах підприємства на виконання вказаних робіт, якщо інше не випливає з характеру надання послуг, наданих Підприємством за Договором.
У додатку №1 до Договору наведено Перелік послуг, що надаються споживачу за Договором, серед яких технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем гарячого водопостачання, холодного водопостачання, водовідведення, централізованого опалення та зливової каналізації; поточний ремонт конструктивних елементів, внутрішньобудинкових систем гарячого і холодного водопостачання, водовідведення, централізованого опалення та зливової каналізації і технічних пристроїв будинку та елементів зовнішнього упорядження, що розміщені на закріпленій в установленому порядку прибудинковій території (в тому числі спортивних, дитячих та інших майданчиків).
Звертаючись до суду з позовом у даній справі, ПрАТ «Страхова компанія «УСГ» вказує, що оскільки шкода була завдана неправомірними діями відповідача, які полягають в неналежному виконанні покладених на нього обов`язків щодо утримання водопровідних мереж в належному стані, позивач просить стягнути з останнього 85 565,00 грн.
Заперечуючи проти задоволення позовних вимог, відповідач вказав, що він на момент залиття надавав послуги лише у межах укладеного з ОСОБА_1 договору про надання послуг по утриманню будинку та прибудинкової території №169/902 від 05.05.2015 та за переліком таких послуг, передбаченим вказаним договором (утримання будинків і споруд та прибудинкової території; транспортування теплової енергії від джерел постачання до споживача). При цьому згідно з інформацією, наданою Диспетчерською службою Солом`янського району у місті Києві, 05.04.2024 була зареєстрована заявка №9866634 про аварійну ситуацію на АДРЕСА_1 . Враховуючи глобальний характер та те, що причиною аварії є засмічення дворової каналізації, яка перебуває в господарському віданні Департаменту експлуатації каналізаційного господарства ПрАТ «АК Київводоканал», Диспетчерською службою Солом`янського району в м. Києві заявку було передано зазначеному відомству. Гідромашиною ПАТ АК «Київводоканал» прочищено дворову каналізацію та відповідно до відомостей Диспетчерської служби Солом`янського району м. Києва заявку закрито 05.04.2024.
Під час розгляду даної справи, як вказує відповідач, позивачем не доведено протиправності поведінки відповідача, яка спричинила аварійну ситуацію, оскільки залиття сталося в результаті засмічення дворової каналізації співвласниками будинку, водночас саме на мешканців (споживачів) покладено обов`язок щодо забезпечення дотримання обсягів, складу та якості стічних вод. При цьому дворова каналізація перебуває в господарському віданні Департаменту експлуатації каналізаційного господарства ПрАТ «АК Київводоканал», а відповідачем не надаються послуги, зокрема, з прочистки дворової каналізації.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови та оцінка аргументів учасників справи

У відповідності до вимог частин 1, 2, 4, 5 статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.
Суд, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскарженого рішення, дійшов висновку, що апеляційна скарга позивача підлягає задоволенню, а рішення місцевого господарського суду скасуванню з прийняттям нового рішення про задоволення позову з огляду на таке.
Згідно з положеннями статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.
Відповідно до статті 979 Цивільного кодексу України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.
Згідно зі статтею 993 Цивільного кодексу України та статтею 27 Закону України «Про страхування» (в редакції на момент виникнення спірних відносин) до страховика, який здійснив страхову виплату (відшкодування) за договором страхування майна, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхову виплату (відшкодування), має до особи, відповідальної за завдані збитки.
За змістом статей 512, 514 Цивільного кодексу України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок: передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги); правонаступництва; виконання обов`язку боржника поручителем або заставодавцем (майновим поручителем); виконання обов`язку боржника третьою особою. Кредитор у зобов`язанні може бути замінений також в інших випадках, установлених законом. До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом.
Вказаними вище законодавчими приписами врегульовано правовідносини суброгації (від лат. «subrogare» - заміщення, обрання взамін), яка є одним із видів уступки права, що полягає в тому, що до нового кредитора, який реально виконав зобов`язання у вигляді сплати грошей, переходить право вимагати відповідного відшкодування від особи, відповідальної за завдану шкоду.
Так, до страховика потерпілого переходить право вимоги до завдавача шкоди у деліктному зобов`язанні у межах виплаченого потерпілому страхового відшкодування. Після такої виплати деліктне зобов`язання не припиняється. У ньому відбувається заміна кредитора: до страховика потерпілого переходить право вимоги, що належало цьому потерпілому у деліктному зобов`язанні, у межах виплаченого йому страхового відшкодування. Такий перехід права вимоги є суброгацією. 
Вказана правова позиція викладена у пункті 70 постанови Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2018 у справі №755/18006/15-ц .
Під час суброгації нового зобов`язання із відшкодування збитків не виникає - відбувається заміна кредитора: потерпілий передає страховику своє право вимоги до особи, відповідальної за спричинення шкоди. Тобто у таких правовідносинах відбувається передача (перехід) права вимоги від страхувальника (вигодонабувача) до страховика. Страховик виступає замість потерпілого.
Відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.10.2020 у справі №910/18279/19.
Згідно з частинами 1, 2 статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Збитками є:
1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);
2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
За змістом статті 224 Господарського кодексу України (чинного станом на момент виникнення спірних правовідносин) учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права та законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.
Зважаючи на зазначені норми, для застосування такого заходу відповідальності як стягнення збитків необхідна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1) протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи (порушення зобов`язання); 2) шкідливого результату такої поведінки - збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; 4) вини особи, яка заподіяла шкоду. За відсутності хоча б одного із цих елементів відповідальність не настає.
Необхідним елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками потерпілої сторони. Слід довести, що порушення боржником зобов`язання є причиною, а збитки, які завдано особі, - наслідком такого порушення. Так, відшкодуванню підлягають збитки, які стали безпосереднім і невідворотнім наслідком порушення відповідачем взятих на себе зобов`язань, тобто мають бути прямими.
Отже, при пред`явленні вимог про стягнення збитків позивачем повинно бути доведено факт порушення відповідачем зобов`язань, наявність та розмір збитків, а також наявність причинного зв`язку між ними. У свою чергу, відповідач має довести відсутність його вини у заподіянні збитків позивачу.
Відповідно до статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Виходячи з предмету та підстав заявленого позову, заперечень відповідача та пояснень третьої особи, основним питанням, що підлягає встановленню під час вирішення даного спору, є визначення особи, протиправні дії чи бездіяльність якої стали причиною завдання збитків, які виникли у ОСОБА_1 й були відшкодовані йому позивачем (страховиком).
Учасниками справи не заперечується, що житловий будинок АДРЕСА_1 знаходиться у комунальній власності територіальної громади м. Києва та переданий в господарське відання Комунальному підприємству «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва».
Статтею 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що до житлово-комунальних послуг належать:
1) житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком.
Послуга з управління багатоквартирним будинком включає:
забезпечення утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, якщо прибудинкова територія, за даними Державного земельного кадастру, знаходиться у власності або користуванні співвласників багатоквартирного будинку відповідно до вимог законодавства, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо;
купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку;
поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку;
інші додаткові послуги, які можуть бути замовлені співвласниками багатоквартирного будинку;
2) комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, управління побутовими відходами.
Відповідно до положень статті 6 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» учасниками правовідносин у сфері надання житлово-комунальних послуг є:
1) споживачі (індивідуальні та колективні);
2) управитель;
3) виконавці комунальних послуг.
Виконавцями комунальних послуг, зокрема, послуг з постачання гарячої води є суб`єкт господарювання, який є власником (або володіє і користується на інших законних підставах) теплової, тепловикористальної або теплогенеруючої установки, за допомогою якої виробляє гарячу воду, якщо споживачами не визначено іншого постачальника гарячої води; послуг з централізованого водопостачання - суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водопостачання; послуг з централізованого водовідведення - суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водовідведення.
Отже, Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» є виконавцем комунальних послуг з централізованого водопостачання та водовідведення.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.01.2026 залучено до участі у справі Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача.
Водночас, як вбачається з матеріалів справи, дана ухвала не була направлена ПрАТ «АК «Київводоканал» у встановленому процесуальним законодавством порядку.
Відповідач, заперечуючи проти позову, стверджував, що причиною аварії було засмічення дворової каналізації.
Місцевий господарський суд взяв до уваги вказані заперечення відповідача, дійшовши висновку, що залиття приміщення сталося в результаті засмічення дворової каналізації співвласниками будинку, яка перебуває в господарському віданні Департаменту експлуатації каналізаційного господарства ПрАТ «АК Київводоканал».
Однак, колегія суддів, дослідивши матеріали справи, не погоджується з такими висновками суду першої інстанції та, враховуючи доводи скаржника та третьої особи, зазначає таке.
Відповідно до пунктів 1, 2, 3, 4 розділу II Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених Наказом Мінжитлокомунгоспу від 27.06.2008 №190 (далі, Правила №190):
- виконавець послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення обслуговує вуличні, квартальні та дворові мережі водопостачання та водовідведення, споруди і обладнання, а також технологічні прилади й пристрої на них, які перебувають у нього на балансі або на які є відповідний договір на обслуговування зі споживачем.
- мережі водопостачання та водовідведення споживача експлуатуються та обслуговуються споживачем. Обслуговування мереж споживача може здійснюватися виконавцем послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення на умовах окремого договору;
- межею розподільчих мереж, які обслуговує виконавець послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення, є перший колодязь із запірною арматурою у місці приєднання до водопровідної мережі споживача відповідно до акта розмежування майнової належності та експлуатаційної відповідальності сторін (додаток 1). У випадку відсутності контрольного колодязя у місці приєднання, межею, яку обслуговує виконавець послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення, є місце приєднання до мережі водопостачання та водовідведення споживача;
- водопровідні вводи до теплових пунктів (далі - ТП), котелень, окремо побудованих насосних станцій для підвищення тиску, а також розподільчі мережі від цих об`єктів експлуатують підприємства, на балансі або в користуванні яких перебувають ці об`єкти. Експлуатацію мереж водопостачання та водовідведення, утримання їх у належному стані в межах ТП та котелень здійснюють організації, на балансі або в користуванні яких перебувають ці об`єкти.
При цьому, відповідно до пункту 8 розділу II Правил №190 за стан водопровідних мереж, які проходять у технічних підвалах і до яких приєднані внутрішньобудинкові мережі, відповідають юридичні та фізичні особи, у яких вони знаходяться у власності або користуванні (управлінні, господарському віданні, оренді), або які здійснюють фактичне користування такими мережами. 
Крім того, саме на споживача покладено обов`язок із забезпечення експлуатації, ремонту та усунення аварійних ситуацій на об`єктах мережах водопостачання та водовідведення, які йому належать (перебувають у користуванні), власними силами або із залученням інших суб`єктів господарювання (пункт 9 розділу II Правил №190). 
Таким чином, колегія суддів приймає до уваги доводи третьої особи про те, що межа експлуатаційної відповідальності ПрАТ «АК «Київводоканал» закінчується першим каналізаційним колодязем, до якого приєднані мережі споживача.
Водночас, між зовнішньою каналізаційною мережею та житловим будинком №5 на вул. Максима Березовського (колишня Глінки) в м. Києві, який перебуває в господарському віданні Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва», наявні внутрішньо-будинкові мережі.
Згідно з пунктом 2.3.7. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства України від 17 травня 2005 року №76 (далі, Правила №76), точкою розподілу зовнішніх і внутрішніх комунікацій (якщо інше не визначено договором) є: для каналізації - найближчий до будівлі оглядовий колодязь. 
Відповідно до пункту 11.1.3. Правил технічної експлуатації систем водопостачання та водовідведення населених пунктів України, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства 05.07.1995 №30 (далі, Правила №30), технічне обслуговування і ремонт систем внутрішнього водопроводу та каналізації як частини інженерного обладнання будинків здійснюються згідно з Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства України від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими у Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за №927/11207.
Згідно з пунктом 5.3.1. Правил №76 водопровідно-каналізаційна система жилого будинку повинна забезпечувати можливість безперебійного подання води до всіх санітарних приладів квартир, інших водорозбірних пристроїв, відводити використану воду в міську каналізаційну систему. 
При цьому, розвідні каналізаційні стояки водопровідно-каналізаційної мережі магістральних трубопроводів повинні бути прокладені строго вертикально, без переломів у розтрубах, а системи в цілому повинні бути герметичні (пункт 5.3.2. Правил №76).
Більш того, у відповідності до пункту 4.1.9. Правил №76 під час експлуатації будинку необхідно забезпечувати справну, достатню теплоізоляцію внутрішніх трубопроводів, стояків. Усунути протікання, витоки, закупорки, засмічування, зриви гідравлічних затворів, санітарних приладів і негерметичність стикових з`єднань у системах каналізації. Забезпечити надійність і тривкість кріплення каналізаційних трубопроводів і випусків, наявність кришок на ревізіях. 
Відповідно до пункту 11.1.4. Правил №30 роботи з технічного обслуговування, ремонту і реконструкції систем внутрішнього водопроводу та каналізації покладаються на спеціальні служби за договорами з власниками будівель. Власники приватних будинків повинні виконувати ці роботи за власний рахунок.
Пунктом 4.1.14. Правил №76 щодо технічного обслуговування і ремонту будівельних конструкцій не допускається підтоплення підвалів і техпідвалів через несправність і витоки від інженерного обладнання.
Як вбачається з матеріалів справи, 05.05.2015 між Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» та ОСОБА_1 укладено Договір №169/902 про надання послуг по утриманню будинку та прибудинкової території, відповідно до пункту 1.1. якого Підприємство забезпечує обслуговування, експлуатацію та ремонт будинку пропорційно до займаної орендарем/власником площі приміщення, яка становить 109,5 кв.м. та знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Глінки, б. 5, а також утримання прибудинкової території, а орендар/власник бере участь у витратах підприємства на виконання вказаних робіт, якщо інше не випливає з характеру надання послуг, наданих Підприємством за Договором.
У додатку №1 до Договору наведено Перелік послуг, що надаються споживачу за Договором, серед яких технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем гарячого водопостачання, холодного водопостачання, водовідведення, централізованого опалення та зливової каналізації; поточний ремонт конструктивних елементів, внутрішньобудинкових систем гарячого і холодного водопостачання, водовідведення, централізованого опалення та зливової каналізації і технічних пристроїв будинку та елементів зовнішнього упорядження, що розміщені на закріпленій в установленому порядку прибудинковій території (в тому числі спортивних, дитячих та інших майданчиків).
Отже, до компетенції ПрАТ «АК «Київводоканал» не належить обслуговування та експлуатація внутрішньобудинкових мереж у житловому будинку №5 на вул. Максима Березовського (колишня Глінки) в м. Києві, а за експлуатацію внутрішньої каналізаційної системи відповідальним є саме відповідач.
Судом установлено, що до позовної заяви долучена відповідь ПрАТ «АК «Київводоканал» від 11.01.2025 вих.№556/18/36/02.25 на адвокатський запит адвоката позивача Сергія Сечко, в якій ПрАТ «АК «Київводоканал» повідомило, що за результатами проведеного фахівцями Товариства обстеження встановлено, що за адресою: м. Київ, вул. Глінки (М. Березовського), 5 знаходиться міська дворова каналізаційна мережа, яка перебуває в технічно-справному стані, працює без підпорів по лоткам. Оглядові колодязі накриті стандартними чавунними кришками та перебувають на нормативній відстані. За вказаною адресою через підвальне приміщення проходить внутрішньобуднкова каналізаційна мережа Д=110мм, яка на момент обстеження частково замінена з чавуна на пластик, а в кабінеті відкрита чистка-ревізія, через яку відбувається залиття підвального приміщення, про що складено відповідний припис №1052 головному інженеру ЖЕД-902 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» від 22.05.2024, від отримання та підписання якого представник відповідача відмовився (копія додана до пояснень на апеляційну скаргу). 
З огляду на те, що матеріали справи не містять доказів того, що зовнішні мережі ПрАТ «АК «Київводоканал» працювали неналежним чином та відповідно доказів, які б свідчили про протиправну поведінку саме ПрАТ «АК «Київводоканал» та причинний зв`язок між його діями та наслідками затоплення майна, яке належить ОСОБА_1 , колегія суддів доходить висновку, що відсутні правові підстави для покладення відповідальності за заподіяну ОСОБА_1 майнову шкоду на ПрАТ «АК «Київводоканал».
Зазначення в акті від 10.04.2024, що причиною залиття стало засмічення дворової каналізаційної мережі колегія суддів оцінює критично, оскільки для огляду та складання вказаного акту не було запрошено працівників ПрАТ «АК «Київводоканал», акт складено одноособово відповідачем та за відсутності інших доказів (фото чи відеофіксації), підтверджуючих зазначені в акті висновки, без зазначення істотних відомостей, які безпосередньо стосуються предмету дослідження (зокрема, місця залиття нежитлового підвального приміщення та що саме слугувало причиною потрапляння стічних вод до приміщення позивача.
Відсутність в акті зазначеної інформації унеможливлює встановлення судом причинно-наслідкового зв`язку між протиправними діями саме третьої особи та завданими збитками. При цьому, як уже наголошувалось, під час проведення обстеження 22.04.2024 третьою особою були виявлені порушення відповідачем Правил №76 в частині забезпечення герметичності системи водовідведення, зокрема, забезпечення наявності кришок ревізій. 
Отже, враховуючи межі експлуатаційної відповідальності відповідача та третьої особи, наявні у матеріалах справи докази більш вірогідно свідчать про те, що залиття спірного нежитлового приміщення відбулося через внутрішньобудинкові мережі.
Обслуговування, ремонт та заміна стояків разом із ревізіями є обов`язком компанії, що управляє будинком (ОСББ, ЖЕК або керуюча компанія).
Оскільки відповідальність за належне утримання внутрішньобудинкових систем відповідно до пунктів 4.1.14, 5.3.1, 5.3.2 Правил №76 та умов Договору №169/902 про надання послуг по утриманню будинку та прибудинкової території лежить саме на КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва», колегія суддів доходить висновку про покладення відповідальності за шкоду, спричинену залиттям майна, саме на КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва».
Посилання відповідача на те, що на підтвердження позовних вимог позивач не надав належних та допустимих доказів, які б підтверджували факт затоплення нежитлового приміщення саме з вини КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва», колегія суддів відхиляє, оскільки в силу вимог закону та договору про надання послуг саме на відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» покладено обов`язок технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем.
Суд також приймає до уваги пояснення третьої особи, які не спростовані відповідачем, із приводу того, що розмежування меж балансової належності Правилами №190 та №76 по першому люку оглядового колодязя зумовлюється тим, що у разі засмічення дворової каналізаційної мережі витік стоків здійснюється через цей самий каналізаційний колодязь, що унеможливлює поворот стоків до приміщень споживачів, відповідно залиття нежитлового підвального приміщення свідчить про неналежне утримання саме внутрішньобудинкових мереж.
Таким чином, матеріалами справи підтверджується, що шкода майну страхувальника була завдана неправомірними діями відповідача, які полягають у неналежному виконанні покладених на нього обов`язків щодо утримання водопровідних мереж за спірною адресою.
Відповідачем не надано доказів на спростування його вини у завданні шкоди.
Розмір збитків підтверджений позивачем належними та допустимими доказами (звітом №МН-2821 про незалежну оцінку з визначення розміру матеріального збитку, завданого об`єкту оцінки, що розташований за адресою: м. Київ, вул. Максима Березовського (Глінки), буд. №5, страховим актом №МН-2821 від 16.05.2024, платіжною інструкцією №68248 від 16.05.2024) й становить 85 565,00 грн.
Позивачем доведена наявність усіх чотирьох елементів складу цивільного правопорушення для відшкодування збитків відповідачем.
На вказане суд першої інстанції уваги не звернув та дійшов помилкового висновку про відмову в задоволенні позову.
На основі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які посилаються учасники справи як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши належність, допустимість, достовірність, а також вірогідність поданих доказів, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, колегія суддів доходить висновку про задоволення у повному обсязі позовних вимог у даній справі.
Апеляційна скарга позивача є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Згідно з частиною 1 статті 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
За змістом пункту 2 частини 1 статті 275 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.
Відповідно до статті 277 Господарського процесуального кодексу України підставами для скасування судового рішення повністю або частково і ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є, зокрема, нез`ясування обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УСГ» такою, що підлягає задоволенню, а рішення суду в даній справі таким, що підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі.
Судовий збір за подання апеляційної скарги покласти у відповідності до статті 129 Господарського процесуального кодексу України на відповідача.
Керуючись статтями 129, 269, 270, 273, пунктом 2 частини 1 статті 275, статтями 277, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УСГ» на рішення Господарського суду міста Києва від 20.03.2026 у справі №910/14291/25 задовольнити.
Рішення Господарського суду міста Києва від 20.03.2026 у справі №910/14291/25 скасувати.
Прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.
Стягнути з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району міста Києва» (03186, м. Київ, вул. Левка Мацієвича, будинок, 6; код ЄДРПОУ 35756919) на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УСГ» (03038, м. Київ, вул. Івана Федорова, 32, літ. А; код ЄДРПОУ 30859524) суму сплаченого страхового відшкодування у розмірі 85 565 (вісімдесят п`ять тисяч п`ятсот шістдесят п`ять) грн 00 коп., 3 028 (три тисячі двадцять вісім) грн 00 коп. судового збору за подання позовної заяви та 3 633 (три тисячі шістсот тридцять три) грн 60 коп. судового збору за подання апеляційної скарги. Видати наказ.
Видачу наказу доручити Господарському суду міста Києва відповідно до вимог процесуального законодавства. 
Матеріали справи №910/14291/25 повернути до місцевого господарського суду.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку у випадках, передбачених статтею 287 Господарського процесуального кодексу України, та у строки, встановлені статтею 288 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови підписаний 15.07.2026.

Головуючий суддя Ю.Б. Михальська 

Судді А.О. Мальченко

А.І. Тищенко