Справа № 362/8817/25
Провадження № 2/362/1406/26 
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 липня 2026 року 
Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого - судді Мартинцової І.О.
з участю секретаря - Муляви А.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ковалівської об`єднаної територіальної громад и, Приватного сільськогосподарського підприємства "Агрофірма "Світанок", третя особа: Гребінківська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
В С Т А Н О В И В:
У листопаді 2025 року адвокат Бородін Андрій Валерійович, який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Васильківського міськрайонного суду Київської області із позовом до Ковалівської об`єднаної територіальної громади, Приватного сільськогосподарського підприємства "Агрофірма "Світанок", третя особа: Гребінківська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якому просив визачити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , строком у три місяці з дня набрання рішенням законної сили.
На обґрунтування позовних вимог зазначає, що 27.09.2025 Позивачка звернулась до Гребінківської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої матері, але відповідно до Роз`яснення №512/02-14 від 27.09.2025 Позивачці повідомлено про необхідність звернення до суду для отримання додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. 
Шестимісячний строк пропущено позивачкою з поважних причин, а тому вона просить встановити додатковий строк у три місяці з моменту набрання рішенням законної сили.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 06.11.2025 справу передано для розгляду судді Мартинцовій І.О. 
Ухвалою від 26.12.2025 суд призначив справу до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання та встановив сторонам у справі строки для подання заяв по суті.
Також ухвалою від 04.03.2026 суд задовольнив клопотання представника позивача та витребував від Гребінківської державної нотаріальної контори Київської області належним чином завірену копію спадкової справи №38/2025, заведеної після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
04.03.2026 від відповідача від Приватне сільськогосподарське підприємство “Агрофірма “Світанок” надійшла заява із проханням розглядати справу без участі представника відповідача. В ухваленні судового рішення покладається на розсуд суду.
Представник Ковалівської сільської ради у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином.
Представник третьої особи неодноразово надсилав до суду клопотання із проханням справу розглядати без участі сторони.
18.06.2026 від представника позивача надійшла заява із проханням розглядати справу без участі представника позивача. Позовні вимоги підтримує у повному обсязі.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, проаналізувавши обставини справи у їх сукупності, дослідивши додані до позовної заяви докази, доходить наступного висновку.
ІНФОРМАЦІЯ_4 померла мати Позивачки – ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 24.09.2024 (а.с.14).
Факт родинних відносин підтверджується Свідоцтвом про народження Позивачки серії НОМЕР_3 від 07.01.1957, відповідно до якого її матір`ю зазначена ОСОБА_3 , а також Свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_4 від 07.11.1975, відповідно до якого дівоче прізвище Позивачки « ОСОБА_4 » змінено на « ОСОБА_5 » (а.с.15-16). 
Після смерті ОСОБА_6 залишилося спадкове майно, яке складається із домогосподарства АДРЕСА_1 .
27.09.2025 Позивачка звернулась до Гребінківської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої матері, але відповідно до Роз`яснення №512/02-14 від 27.09.2025, їй повідомлено про необхідність звернення до суду для отримання додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно відомостей зазначених у Роз`ясненні нотаріуса, після смерті ОСОБА_6 відкрито спадкову справу № 38/2025, номер у Спадковому реєстрі: 73733340.
На виконання вимог ухвали суду про витребування доказів на адресу суду надійшла належним чином завірена копія спадкової справи № 38/2025, заведеної після смерті ОСОБА_2 . Як вбачається із матеріалів спадкової справи, 27 серпня 2012 року ОСОБА_2 залишила заповіт, яким все своє майно заповіла своїм дітям ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_1 . 
ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 відмовились від прийняття спадщини на користь ОСОБА_1 .
Із виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого від 06.10.2025 виданого КНП «Васильківський центр первинної медико-санітарної допомоги» Київської області, вбачається, що з 15.06.2018 позивачка має серцеві захворювання. З 04.01.2024 її самопочуття значно погіршало, з 03.10.2024 почастішали напади стенокардії, неодноразово зверталась за медичною допомогою, з 05.07.2025 проходила лікування в денному стаціонарі. 
Позивачка у позові зазначає, що через необхідність постійного прийому ліків, обмеження фізичних навантажень, тяжкий стан здоров`я, відсутність нотаріуса за місцем проживання (найближчий нотаріус знаходиться в іншому населеному пункті – селищі Гребінки) вона не мала неможливості вчасно звернутися до органів нотаріату за вирішенням спадкових питань. 
За загальним правилом, наведеним у статтях 15, 16 ЦК України, кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес в один із способів, визначених у ч. 1 ст. 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.
Відповідно до статей 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини, і не припинилися внаслідок його смерті.
За змістом частин першої та другої статті 1220, частиною першою статті 1221 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.
Здійснення права на спадкування у повній мірі залежить від прийняття спадкоємцями спадщини у порядку, визначеному главою 87 (статті 1268-1287) ЦК України.
Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Частина перша статті 1270 ЦК України встановлює строк для прийняття спадщини, який складає шість місяців і починається з часу відкриття спадщини.
Згідно з положеннями статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Вказані висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі№ 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, 6) незначний проміжок часу між закінченням строку прийняття спадщини та зверненням особи до нотаріуса й подачею позову у справі, 7) обмеження протягом певного часу доступу до нотаріальних реєстрів, 8) нечіткість норм національного законодавства стосовно строку на прийняття спадщини в період дії воєнного стану.
Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. 
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Суд погоджується з тим, що з урахуванням конкретних обставин справи зазначені позивачкою причини пропуску строку на звернення із заявою про прийняття спадщини слід вважати поважними.
Суд також приймає до уваги, що інші сапдкоємці за заповітом відмовились від прийняття спадщини на користь позивачки.
Наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційним, оскільки позивач втрачає право на успадкування майна.
Таким чином, враховуючи тривалу хворобу позивачки, що вплинула на можливість нею вчасно, у строки, визначені нормами чинного законодавства України, подати заяву про прийняття спадщини після померлої матері, нечіткість норм національного законодавства стосовно строку на прийняття спадщини в період дії воєнного стану, враховуючи незначний строк, який пропустила позивачка, суд дійшов висновку про обґрунтованість вимог ОСОБА_1 та наявність правових підстав для задоволення позову.
Керуючись нормами ст. 2, 12, 13, 76-83, 247, 259, 263, 265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-
У Х В А Л И В:
Позов задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , строком у три місяці з дня набрання рішенням законної сили.
Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повний текст рішення складено 15.07.2026.

Суддя Ірина МАРТИНЦОВА