КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ 

Справа №552/7340/26 
Провадження № 3/552/1378/26

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14.08.2026 
14 серпня 2026 року суддя Київського районного суду м. Полтави Любчик В.М., розглянувши протокол про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 163^-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) та матеріали, додані до нього, щодо:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, РНОКПП НОМЕР_1 , яка працює керівником ТОВ «ЦЕНТР ІНЖЕНЕРІЯ» (ЄДРПОУ 40914146), що розташоване за адресою: м. Полтава, вул. Чумацький шлях, 66-Б,
ВСТАНОВИВ:
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 6961/12/16-31-04-06-06 від 28.07.2026, ОСОБА_1 , будучи керівником ТОВ «ЦЕНТР ІНЖЕНЕРІЯ» 40914146), що розташоване за адресою: м. Полтава, вул. Чумацький шлях, 66-Б, несвоєчасно подав платіжне доручення до установи банку на сплату узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання з плати за землю за січень 2026 року при граничному терміні сплати 25.03.2026, платіжне доручення до установи банку подано 30.03.2026, чим порушив п. 287.3 ст. 287 Податкового кодексу України, за що передбачена відповідальність ч. 1 ст. 163^-2 КУпАП.
У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, про причини неявки не повідомила, клопотання про відкладення розгляду справи не подавала. 
Відповідно до п. 38 постанови Верховного Суду від 15.05.2019 у справі № 0870/8014/12 сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
У пункті 41 рішення Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (заява №3236/02) зазначається, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Відповідно до положень ст. 268 КУпАП, справу про адміністративне правопорушення може бути розглянуто за відсутності особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. 
З урахуванням викладеного, суд вважає можливим провести розгляд справи за відсутності особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення.
Дослідивши матеріали адміністративної справи, відповідно до положень статті 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданим заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.
Згідно зі статтею 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Нормами ч. 1 ст. 163^-2 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів).
В протоколі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , як керівнику ТОВ «ЦЕНТР ІНЖЕНЕРІЯ» ставиться у провину несвоєчасне подання платіжного доручення до установи банку на сплату узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання з плати за землю за січень 2026 року при граничному терміні сплати 25.03.2026, платіжне доручення до установи банку подано 30.03.2026, чим порушено п. 287.3 ст. 287 Податкового кодексу України, що підтверджується актом камеральної перевірки №10570/16-31-04-06-05/40914146 від 10.07.2026.
В акті зафіксовано, що платіжне доручення до установи банку на сплату узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання за землю за січень 2026 року, при граничному терміні 25.03.2026, фактично подано 30.03.2026.
Контролюючим органом встановлено саме несвоєчасне подання платіжного доручення до установи банку на сплату узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання за землю за січень 2026 року, яке відбулось 30.03.2026.
Таким чином суд приходить до висновку, що правопорушення було вчинено 30.03.2026.
Частина 2 статті 38 КУпАП передбачає, що строк притягнення до адміністративної відповідальності обчислюється з дня вчинення правопорушення, а лише у випадку триваючого правопорушення – з дня його виявлення. Триваючим адміністративним правопорушенням є таке, що пов`язане з довготривалим, безперервним невиконанням обов`язків, покладених на особу законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа продовжує перебувати в стані невиконання відповідного обов`язку протягом певного періоду часу. Як правило, такі порушення припиняються з моменту їх виявлення уповноваженим органом під час перевірки.
Натомість несвоєчасне подання платіжного доручення є разовим порушенням, яке відбувається в момент, коли особа не виконала дію в установлений строк. Тому адміністративне правопорушення, вчинене ОСОБА_1 має разовий характер, і, відповідно, строк накладення стягнення починається з дня вчинення конкретного порушення, а не з дати його виявлення під час перевірки.
Отже, адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163^-2 КУпАП, не є триваючим, що також узгоджується із правовою позицією, яка викладена Верховним Судом у постанові від 11 грудня 2018 року у справі №242/924/17 (провадження № К/9901/38815/18).
При вирішенні питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності, першочерговим є встановлення судом дотримання строку накладення адміністративного стягнення, за умови закінчення якого суд або уповноважений орган взагалі позбавлені можливості досліджувати та вирішувати питання про наявність в діях особи ознак адміністративного проступку.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 11 липня 2018 року в справі № 308/8763/15-а (провадження № К/9901/12342/18).
Відповідно до п. 7 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі закінчення на момент розгляду справи строків, передбачених статтею 38 КУпАП.
Таким чином, враховуючи, що на момент розгляду справи та надходження до суду, строки накладення адміністративного стягнення передбачені статтею 38 КУпАП закінчились, провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП.
Керуючись ст. 38, ч. 1 ст. 163^-2, п. 7 ч. 1 ст. 247, 283, 284 КУпАП, суд
ПОСТАНОВИВ:
Провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 163^-2 КУпАП щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із закінченням, передбаченого ч. 2 ст. 38 КУпАП строку накладення адміністративного стягнення.
Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Київський районний суд м. Полтави шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний термін з дня проголошення постанови. 
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Суддя В.М. Любчик