КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ ___________________________________________________________________________________________________________________ 
Справа № 947/7632/26
Провадження № 2/947/2622/26
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02.07.2026 року 
Київський районний суд м. Одеси в складі:
головуючого – судді Петренка В.С.
за участю секретаря – Торгонської В.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справуза позовом  ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,
ВСТАНОВИВ:
18.02.2026 року ОСОБА_1 , через свого представника – адвоката Саєнко Олександра Миколайовича звернулася до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, а саме визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . 
Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивачем зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати ОСОБА_2 , що підтверджується записом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 21.10.2024, актовий запис № 143.
Зазначає, що на момент смерті ОСОБА_2 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується Довідками № 11-305369-10/0 від 02.12.2025 про реєстрацію місця проживання або місця перебування особи, та про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб № П1-305372-10/0 від 02.12.2025, виданими Департаментом надання адміністративних послуг Одеської міської ради.
Відповідно до свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 , виданого 30.08.1969, батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є ОСОБА_4 та ОСОБА_2 .
Позивач є спадкоємцем померлої на спадкове майно, що належало останній на праві власності. До складу спадщини входить квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується договором купівлі-продажу № 12194 від 12.01.1996 та рішенням Київського районного суду м. Одеси від 01.07.2003.
Так, з метою оформлення спадщини після померлої ОСОБА_2 , позивач звернулася до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Рижкова О.О. Нотаріусом фактично було відмовлено в прийнятті заяви про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину та надано роз`яснення про право на звернення до суду з позовною заявою про встановлення додаткового строку, для подання заяви про прийняття спадщини.
Позивач є спадкоємцем за законом. На даний момент позивач не може отримати свідоцтво про право на спадщину, оскільки нотаріус повідомив їй, що вона у встановлений законом строк не подала заяву про прийняття спадщини. На теперішній час даний факт є перешкодою для позивача в реалізації свого права на оформлення спадщини.
Позивач зазначає, що є спадкоємцем за законом, не звернулася до нотаріуса за місцем відкриття спадщини у строк, встановлений ст. 1270 ЦК України через наступні причини:
спадкодавець ОСОБА_2 мати позивача, протягом тривалого часу до дня смерті постійно проживала за межами України, а саме на території Сполученого Королівства Великої Британії та Північної Ірландії. Водночас, позивач постійно проживає в місті Одесі та не перебувала разом зі спадкодавцем;
смерть спадкодавця настала за кордоном, у зв`язку з чим її державна реєстрація була здійснена компетентними органами іноземної держави. Позивач не мала можливості безпосередньо та своєчасно отримати інформацію про дату смерті спадкодавця, а також відповідні офіційні документи, необхідні для реалізації спадкових прав на території України.
Для підтвердження факту смерті спадкодавця та подання заяви про прийняття спадщини позивачу було необхідно отримати актовий запис (свідоцтво) про смерть, виданий іноземним органом, що потребувало здійснення офіційного листування, часу на отримання відповідей, а також подальшого перекладу зазначених документів українською мовою та їх належного оформлення відповідно до вимог законодавства України.
Зазначені обставини істотно ускладнювалися запровадженням та дією воєнного стану на території України, який об`єктивно вплинув на роботу державних органів, нотаріату, поштового та міжнародного зв`язку, а також на строки отримання офіційних документів і відповідей з-за кордону.
Лише після фактичного отримання документального підтвердження смерті спадкодавця, їх перекладу та належного оформлення позивач звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. До цього моменту подання такої заяви було об`єктивно неможливим, оскільки без підтвердження факту смерті спадкодавця нотаріальні дії не можуть бути вчинені.
Крім цього, запровадження в Україні воєнного стану об`єктивно вплинуло на можливість своєчасного вчинення позивачем юридично значимих дій, зокрема у зв`язку з перебоями в роботі органів державної влади та нотаріату, обмеженням доступу до адміністративних і нотаріальних послуг, ускладненням міжнародного поштового та офіційного листування, а також нестабільною безпековою ситуацією.
Також, позивачка зазначає, що є єдиним спадкоємцем померлої, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає. 
Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренко В.С.
Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 19.02.2026 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання.
У підготовчому засіданні 28.04.2026 року судом протокольною ухвалою було закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті.
В судове засідання 02.07.2026 року позивач та його представник не з`явилися, про час та місце судового засідання були повідомлені належним чином, проте представник позивача надіслав заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити, не заперечувала проти заочного розгляду справи. 
В судове засідання 02.07.2026 року представник відповідача – Одеської міської ради не з`явилася, про час та місце засідання була повідомлена належним чином, причини неявки не відомі, відзив до суду не подавався.
Відповідно до ст.ст. 280, 281 ЦПК України за згодою представника позивача Київським районним судом м. Одеси постановлена ухвала про заочний розгляд справи.
Дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з наступного.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено у судовому засіданні, згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 народилася ОСОБА_3 , батьками записано ОСОБА_4 та ОСОБА_2 .
Згідно довідки відділу реєстрації актів громадянського стану Київської райадміністрації виконкому Одеської міськради №12/06-92 від 08.02.2000 року відділом реєстрації актів громадянського стану Київської райадміністрації виконкому Одеської міськради 19.11.1988 року було зареєстровано одруження ОСОБА_5 та ОСОБА_3 , актовий запис №1555, після одруження прізвище ОСОБА_3 змінено на « ОСОБА_6 ».
Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 , 07.02.1998 року між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 було укладено шлюб, про що 07.02.1998 року складено актовий запис №189. Після укладення шлюбу прізвище дружині присвоєно « ОСОБА_9 ». 
ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , що підтверджується записом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 21.10.2024, актовий запис № 143, місце смерті – квартира АДРЕСА_3 .
Судом встановлено, що ОСОБА_2 на праві власності належала квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується договором купівлі-продажу № 12194 від 12.01.1996 та рішенням Київського районного суду м. Одеси від 01.07.2003 року. 
Позивачка зазначає, що з метою оформлення спадщини після померлої ОСОБА_2 , вона звернулася до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Рижкова О.О. Нотаріусом було відмовлено в прийнятті заяви про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину та надано роз`яснення про право на звернення до суду з позовною заявою про встановлення додаткового строку, для подання заяви про прийняття спадщини.
На підтвердження обставин несвоєчасного звернення до нотаріуса за місцем відкриття спадщини у строк, встановлений ст. 1270 ЦК України зазначає наступні причини:
спадкодавець ОСОБА_2 мати позивача, протягом тривалого часу до дня смерті постійно проживала за межами України, а саме на території Сполученого Королівства Великої Британії та Північної Ірландії. Водночас, позивач постійно проживає в місті Одесі та не перебувала разом зі спадкодавцем;
смерть спадкодавця настала за кордоном, у зв`язку з чим її державна реєстрація була здійснена компетентними органами іноземної держави. Позивач не мала можливості безпосередньо та своєчасно отримати інформацію про дату смерті спадкодавця, а також відповідні офіційні документи, необхідні для реалізації спадкових прав на території України.
Вказує, що для підтвердження факту смерті спадкодавця та подання заяви про прийняття спадщини позивачу було необхідно отримати актовий запис (свідоцтво) про смерть, виданий іноземним органом, що потребувало здійснення офіційного листування, часу на отримання відповідей, а також подальшого перекладу зазначених документів українською мовою та їх належного оформлення відповідно до вимог законодавства України.
Судом встановлено, що лише після фактичного отримання документального підтвердження смерті спадкодавця, їх перекладу та належного оформлення позивач звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. До цього моменту подання такої заяви було об`єктивно неможливим, оскільки без підтвердження факту смерті спадкодавця нотаріальні дії не можуть бути вчинені.
Відповідно до ст.ст.1218,1220,1221,1223,1258 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього кодексу, він не заявив про відмову від неї.
У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки, відповідно до вимог ст. 1261 ЦК України.
Судовим розглядом встановлено, що позивач є донькою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та є спадкоємцем після смерті матері.
Позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на прийняття спадщини, у зв`язку із пропуском строку, встановленого ст. 1270 ЦК.
Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Норми ст. 1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК.
Відповідно до ст. 1272 ЦКУкраїни визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.
При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Тривале проживання матері позивачки - ОСОБА_2 за межами України, а саме на території Сполученого Королівства Великої Британії та Північної Ірландії, смерть якої настала за кордоном, у зв`язку з чим державна реєстрація смерті була здійснена компетентними органами іноземної держави, у зв`язку з чим позивачка не мала можливості безпосередньо та своєчасно отримати інформацію про дату смерті спадкодавця, а також відповідні офіційні документи, необхідні для реалізації спадкових прав на території України, є об`єктивними причинами пропуску строку.
Судом встановлено, що апостіль засвідчено лише 13.11.2025 року, тобто на момент посвідчення апостілю на свідоцтві про смерть шести місячний строк для подання заяви вже було пропущено.
Таким чином, позивачем було пропущено строк з поважних причин, які є об`єктивними та не залежали від неї.
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк подачі заяви про прийняття спадщини, суд вважає за можливе визнати причини пропуску строку подачі такої заяви поважними, а позов задовольнити та визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.
Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.
Приймаючи до уваги, що позивачем не заявлені вимоги про відшкодування судового збору, у суду відсутні підстави для покладення витрат на відповідачів.
Керуючись ст.ст. 141, 263, 264, 265, 268, 280 ЦПК України, суд,
ВИРІШИВ:
Позов ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , встановивши його тривалістю три місяці з моменту набрання цим рішенням законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його складення.

Суддя:         В. С. Петренко