ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА	

справа № 753/11239/26
провадження № 2/753/11529/26
Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 липня 2026 року Дарницький районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді - Заставенко М.О.,
з секретарем судового засідання - Козін В.Є.,
без участі сторін
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію,
ВСТАНОВИВ:
12.05.2026 до суду від представника позивача - адвоката Сапсая Олексія Валентиновича надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, у якій представник позивача просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість у сумі 33 284,27 грн та витрати по сплаті судового збору. 
Позовна заява обґрунтована тим, що позивач є оператором системи розподілу електричної енергії та діє на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затвердженою Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Відповідач є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 . 17.07.2025 представниками позивача за вказаною адресою було виявлено самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі ОСР без порушення схеми обліку. На підставі виявленого порушення у присутності відповідача було складено Акт № 25231 від 17.07.2025. 
28.08.2025 відбулося засідання комісії по розгляду Акту № 25231, в результаті якого прийнято рішення про здійснення розрахунку згідно з п. 8.4.11 та за формулою 5, визначеного главою 8.4 розділу 8 Правил роздрібного ринку електричної енергії. Відповідно до розрахунку вартість електроенергії не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ складає 33 284,27 грн. Оскільки, незважаючи на попередження про необхідність сплати заборгованості, свої зобов`язання відповідач не виконує, позивач звернувся до суду про примусове стягнення коштів.
09.06.2026 ухвалою суду відкрито провадження за вказаною позовною заявою, призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Представник позивача Сапсай О.В. подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином, відзив від відповідача на адресу суду не надходив.
На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши наявні письмові матеріали справи, суд дійшов до висновку про задоволення вимог позивача з наступних підстав.
Відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є оператором системи розподілу та діє на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затвердженої Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 13 листопада 2018 року № 1411.
02.03.2007 ОСОБА_1 та позивач уклали договір про користування електричною енергією за адресою АДРЕСА_1 . 
Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії станом на виникнення заборгованості регулювалися Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 (далі Правила) і Методикою визначення обсягу вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 за № 562.
Правила обов`язкові для виконання всіма учасниками роздрібного ринку.
Відповідно до п. 8.2.4. ПРЕЕ визначено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 ПРРЕЕ.
Крім того, п. 8.2.5. ПРРЕЕ визначено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача), або іншої особи, яка допустила представника оператора системи на об`єкт, оформлюється акт про порушення.
Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.
До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.
У пункті 8.2.6 зазначено, що на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначають обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
17.07.2025 представниками позивача за вказаною адресою було виявлено самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі ОСР без порушення схеми обліку. 
На підставі виявленого порушення був складений акт про порушення № 25231 від 17.07.2025. 
28.08.2025 було проведено засідання комісії по розгляду акту № 25231 від 17.07.2025 та було прийнято рішення: провести нарахування згідно з пунктом 8.4.11 та за формулою 8, визначеного главою 8.4 розділу 8 Правил роздрібного ринку електричної енергії. Потужність 3,00 кВт. Тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 24 год. Період нарахування з 04.02.2025 по 16.07.2025. Відповідно до проведеного комісією розрахунку до сплати підлягає 33 284,27 грн за недовраховану спожиту електричну енергію. 
Так, за змістом пункту 8.2.7 Правил кошти за не обліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).
Відповідач нараховану суму за вказане порушення в добровільному порядку не сплатила, доказів протилежного матеріали справи не містять.
Частиною четвертою статті 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує.
Зміст положення частини четвертої статті 319 ЦК України про те, що власність зобов`язує, яке має більш загальний характер, фактично розкривається через закріплений у наступній частині цієї статті принцип, що забороняє власникові використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.
Відповідно до статті 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Отже, саме відповідач, як споживач за адресою: АДРЕСА_1 де було виявлено порушення зафіксоване актом про порушення №25231 від 17.07.2025, має нести відповідальність за самовільне підключення та безоблікове споживання електричної енергії відповідно до положень ПРРЕЕ.
Згідно з п. 8.2.7 ПРРЕЕ у разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.
Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом.
Матеріали справи не містять доказів, що відповідач звертався до регулятора або суду для вирішення спірних питань щодо складання акта про порушення та/або визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, з якими він не погоджується, чи звертався із позовом до суду про скасування рішення засідання комісії по розгляду акту про порушення.
Відповідно до п. 8.4.8. ПРРЕЕ, кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного або технічного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил): 3) якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, або установив пристрій, що занижує покази лічильника електричної енергії (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо), - з дня останньої технічної перевірки або набуття споживачем права власності/користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати набуття споживачем права власності/користування на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.
Згідно із частиною третьою статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Отже, зважаючи на встановлені обставини та наведені положення Закону, суд дійшов висновку про обґрунтованість і доведеність позовних вимог ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за спожиту не обліковану електричну енергію у розмірі 33 284,27 грн, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.
Також представником позивача заявлено вимогу про стягнення витрат на правову допомогу в розмірі 5 000, 00 грн.
Адвокат Сапсай О.В. здійснював представництво ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» за позовом до відповідача про стягнення заборгованості.
Відповідно до Договору про надання правничої допомоги № 311-КЕМ-РП від 01.01.2026 з додатками; актом приймання-передачі послуг з правничої допомоги, позивач поніс витрати на професійну правничу допомогу адвоката у даній справі 5 000 грн.
Згідно з ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.
Відповідно до ч. 1 ст.137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрат на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у рішеннях від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України» (пункт 80), від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України» (пункти 34-36), від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України», від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» (пункт 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір обґрунтованим.
Крім того, у постанові від 12.05.2020 у справі № 904/4507/18, обґрунтовуючи правові підстави стягнення витрат на професійну правову допомогу, Велика Палата Верховного Суду зазначила, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (пункт 21 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі № 755/9215/15-ц).
Також, у рішенні ЄСПЛ від 28.11.2002 «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.
Водночас, суд бере до уваги, що у постановах Верховного Суду від 07.11.2019 у справі № 905/1795/18 та від 08.04.2020 у справі № 922/2685/19 висловлено правову позицію, за якою суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості, пропорційності та верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи на складність справи, витрачений адвокатом час, та неспіврозмірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.
Також, у постанові Верховного Суду від 13.05.2021 у справі № 903/277/20 зазначено, що оцінка обґрунтованості, пропорційності витрат на професійну правничу допомогу з урахуванням обсягу наданих адвокатом послуг, складністю справи, беручи до уваги, зокрема критерії реальності понесення адвокатських витрат, розумності їхнього розміру, співмірності, а також підтвердженість таких витрат належними та допустимими доказами вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням конкретних обставин кожної справи.
Отже, беручи до уваги положення ЄСПЛ, висновки Верховного Суду, враховуючи співмірність складності справи та обсягу виконаної адвокатським об`єднанням роботи, критерію необхідності та значимості таких дій у справі, виходячи з її конкретних обставин, суд вважає, що зазначені витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 5 000 грн є співмірними згідно з обставинами цієї справи.
З огляду на викладене, суд вважає за необхідне з відповідача на користь позивача стягнути витрати на професійну правничу допомогу в сумі 5 000 грн.
Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача понесені витрати по сплаті судового збору в сумі 3 328 грн.
На підставі викладеного, керуючись статтями 4, 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 83, 84, 89, 142, 259, 263 - 265, 268, 274, 279, 354 ЦПК України, суд,
ВИРІШИВ:
Позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електроенергію - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» заборгованість за необліковану електроенергію у розмірі 33 284,27 грн та судовий збір у розмірі 3 328 грн, а всього 36 612,27 грн.
Позивач Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі», код ЄДРПОУ 41946011, місце знаходження 04080, м. Київ, вул. Новоконстантинівська, 20, наявний електронний кабінет в системі «Електроний суд», 
Відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , останнє місце проживання зареєстровано за адресою АДРЕСА_1 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя М.О. Заставенко