Заводський районний суд м. Запоріжжя 
Справа № 332/3476/26
Провадження №: 2/332/3425/26 
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 липня 2026 р. м. Запоріжжя
Заводський районний суд м. Запоріжжя у складі:
головуючої судді: Ретинської Ю.І.,
за участю секретаря судового засідання: Карліної А.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні залі суду м. Запоріжжя цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Біліченко Олег Олександрович, до Публічного акціонерного товариства «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь», третя особа – Південно-Східне міжрегіональне Управління державної служби з питань праці, про зобов`язання вчинити певні дії,
Встановив:
03.06.2026 ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Біліченко Олег Олександрович, звернувся до суду з позовом Публічного акціонерного товариства «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь», третя особа – Південно-Східне міжрегіональне Управління державної служби з питань праці, про зобов`язання вчинити певні дії.
В обґрунтування уточнених позовних вимог зазначено, що ОСОБА_1 в період з 2001 року по 2017 рік працював у ПАТ «Запоріжсталь» в умовах впливу шкідливих виробничих факторів.
24.07.2017 позивач звільнився з ПАТ «Запоріжсталь» за ст. 38 КЗпП України (за власним бажанням).
Медичним висновком лікарсько-експертної комісії про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння) № 8/66 від 10.04.2026, виданим Державною установою «Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України» Клініки професійних захворювань (м. Київ) позивачу встановлено професійне захворювання: пневмоконіоз (s/t,1/1,em), ускладнений бронхітом ІІ ст., фаза затихаючого загострення Ю, ЛН ІІ ст.(другого ст.).
У відповідності до Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 337 від 17.04.2019, ДУ «Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України» Клініки професійних захворювань (м. Київ) надіслав до територіального органу Держпраці, а також до роботодавця ПАТ «Запоріжсталь» Повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 вих. № 665/1 від 10.04.2026 відносно позивача.
Однак Відповідачем тривалий час умисно здійснюється бездіяльність щодо надання територіальному органові Держпаці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування, що призводить до безпідставного затягування процесу оформлення документів щодо професійного захворювання у позивача.
На адвокатський запит від 29.04.2026 відповідачем було надано відповідь від 13.05.2026, з якої не вбачається будь-яких ґрунтовних пояснень з посиланням на законні підстави щодо невиконання імперативних положень чинного законодавства.
На звернення позивача від 30.04.2026 до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, останнім було надано відповідь від 28.05.2026, з якої вбачається, що Міжрегіональним управлінням направлено листи до керівництва ПАТ «Запоріжсталь» щодо надання інформації про уповноважених представників підприємства для включення їх до складу комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання, станом на 27.05.2026 відповідь до Міжрегіонального управління не надходила, члени комісії не надані.
Проте, станом на час звернення позивача до суду, наведені вище вимоги закону Відповідачем не виконані, будь-яких зрозумілих пояснень з цього приводу, не надано.
Таким чино, законні права та інтереси Позивача є порушеними з боку Відповідача, єдиною можливістю відновлення порушених прав Позивача є звернення з цим позовом до суду.
У зв`язку з викладеним вище, позивач просить суд задовольнити його позовні вимоги у повному обсязі.
Ухвалою суду від 04.06.2026 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження, сторонам наданий строк для надання заяв по суті.
01.07.2026 на адресу суду від представника відповідача Львова А.Л. надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній просить відмовити у задоволенні позовних вимог, з огляду на таке. Відповідачем вже надавалися представники для роботи комісії із розслідування хронічних професійних захворювань Позивача. Але Позивач, не працюючи у Відповідача з 2017 р, зміг отримати ще одне професійне захворювання «пневмоконіоз» 10.04.2026, тобто майже через рік від встановлення ЛЕК попередніх діагнозів.
Законодавством передбачено, що обов`язок щодо розслідування причин та умов професійного захворювання законодавством покладено на органи Держпраці. Отже, якщо органи Держпраці будуть вважати, що роботодавцем вчиняються перепони для реалізації ними своїх повноважень та вчиняється протиправна бездіяльність, то у такому випадку самі органи Держпраці (а не особа, якій встановлено професійне захворювання) мають повноваження вимагати від роботодавця усунення такої бездіяльності та застосування визначених законом заходів реагування (в т.ч. винесення припису), а тому ненадання або несвоєчасне інформації про представника, якого пропонується включити до складу комісії з розслідування, на думку представника відповідача, не порушує права позивача. Додатково вказав, що строк дії повідомлення за формою П-3 становить шість місяців з моменту встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) у працівника, а тому строк дії повідомлення за формою П-3 на теперішній час не сплинув, через що право позивача на своєчасне розслідування причин виникнення професійного захворювання не порушено. Територіальний орган Держпраці не позбавлений можливості створити комісію та провести розслідування причин виникнення професійного захворювання позивача у встановлені Порядком строки. Також зазначив, що вимога позивача щодо зобов`язання відповідача забезпечити явку представника (представників) після утворення комісії є необґрунтованою, оскільки відповідач не відмовлявся від явки та участі представника (представників) після утворення комісії.
06.07.2026 від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якій він просить уточнені позовні вимоги задовольнити у повному обсязі, стягнувши з відповідача витрати на правничу допомогу в розмірі 14 000,00 грн. Зазначив, що процедури оформлення документів для одержання таких виплат регламентовані чинним законодавством, зокрема, Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого Постановою КМУ № 337 від 17.04.2019. Без проходження визначених законом процедур щодо оформлення всіх необхідних документів позивач не може отримати всі належні йому грошові виплати, пов`язані з наявністю професійних захворювань. Строки проходження цих процедур, наслідком яких є оформлення певних документів, чітко визначені чинним законодавством, а саме протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення за формою П-3 повинні надати територіальному органові Держпраці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого (яких) пропонується включити до складу комісії з розслідування (п. 105), розслідування випадку хронічного професійного захворювання (отруєння) проводиться протягом 10 робочих днів після утворення комісії з розслідування. Якщо з об`єктивних причин розслідування не може бути проведене у зазначений строк, він може бути продовжений керівником територіального органу Держпраці, що утворив комісію, але не більш як на один місяць (п. 107). Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем було отримано Повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 відносно позивача 22.04.2026. Таким чином, максимальні строки, протягом яких, у відповідності до положень закону, повинно бути завершено розслідування випадку хронічного професійного захворювання (отруєння) відносно позивача – до 06.06.2026. Втім, станом на теперішній час свої обов`язки відповідачем не виконано, внаслідок чого продовжують порушуватись законні права та інтереси позивача.
06.07.2026 на адресу суду надійшли заперечення (на відповідь на відзив), відповідно до яких представника відповідача Львов А.Л. просив відмовити у задоволенні вимог про стягнення витрат на правову допомогу у розмірі 14000 грн, або зменшити до розумного рівня, посилаючись непропорційність розміру витрат до предмету а спору.
14.07.2026 року на адресу суду надійшли пояснення представника третьої сторони Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, відповідно до яких ОСОБА_2 зазначила, що третьою особою було вжито всі передбачені законодавством заходи щодо дотримання приписів Порядку № 337 в частині створення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), однак відповідачем не було виконано законні вимоги посадових осіб та створено перешкоди щодо здійснення державним органом повноважень та функцій, що впливають на права та законні інтереси особи, якій встановлено хронічне професійне захворювання. 
У судове засідання сторони не з`явилися. Представник позивача подав заяву про розгляд справи у його відсутності та відсутності його довірителя. Також зазначив, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі, з підстав, викладених у позові, у відповіді на відзив та у додаткових поясненнях.
Від представника відповідача надйшла заява про розгляд справи без його участі, наполягає на відмові у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, з підстав зазначених у заявах по суті.
Представник третьої особи - Південно-Східного міжрегіонального Управління державної служби з питань праці у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не відомі.
Перевіривши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків.
Судом встановлені наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини.
У період з 2001 року по 2017 рік ОСОБА_1 працював у ПАТ «Запоріжсталь» в умовах впливу шкідливих виробничих факторів.
24.07.2017 позивач звільнився з ПАТ «Запоріжсталь» за ст. 38 КЗпП України (за власним бажанням).
Наведене підтверджується копією трудової книжки.
Медичним висновком лікарсько-експертної комісії про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння) № 8/66 від 10.04.2026, виданим Державною установою «Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України» Клініки професійних захворювань (м. Київ) позивачу встановлено професійне захворювання: пневмоконіоз (s/t,1/1,em), ускладнений бронхітом ІІ ст., фаза затихаючого загострення Ю, ЛН ІІ ст.(другого ст.).
У відповідності до Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 337 від 17.04.2019, ДУ «Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України» Клініки професійних захворювань (м. Київ) надіслав до територіального органу Держпраці, а також до роботодавця ПАТ «Запоріжсталь» Повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 вих. № 665/1 від 10.04.2026 відносно позивача.
На адвокатський запит від 29.04.2026 відповідачем було надано відповідь від 13.05.2026, з якої слідує, що повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 відносно ОСОБА_1 було зареєстровано 22.04.2026. Також листом було підтверджено факт не надання письмової інформації про прізвища, ім`я, по батькові та посади представника (представників), яких пропонується включити до складу комісії.
На звернення позивача від 30.04.2026 до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, останнім було надано відповідь від 28.05.2026, з якої вбачається, що Міжрегіональним управлінням направлено листи до керівництва ПАТ «Запоріжсталь» щодо надання інформації про уповноважених представників підприємства для включення їх до складу комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання, станом на 27.05.2026 відповідь до Міжрегіонального управління не надходила, члени комісії не надані.
Постановою Кабінету Міністрів України № 337 від 17.04.2019 затверджено Порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві (далі – Порядок № 337), що визначає процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися на підприємствах установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах.
Відповідно до п. 94 Порядку № 337, спеціалізовані профпатологічні заклади охорони здоров`я проводять амбулаторне та/або стаціонарне обстеження хворих і встановлюють діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння).
Згідно з п. 101 Порядку № 337, спеціалізованими профпатологічними закладами охорони здоров`я стосовно кожного хворого складається повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 (далі – повідомлення за формою П-3) згідно з додатком 19. Повідомлення за формою П-3 протягом трьох робочих днів після встановлення діагнозу надсилається керівникові підприємства (установи, організації), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), територіальному органу Держпраці, який здійснює державний нагляд (контроль) за підприємством (установою, організацією), територіальному органові Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також профпатологу, який направив хворого до спеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я.
Строк дії повідомлення за формою П-3 становить шість місяців з моменту встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) у працівника.
Пунктом 105 Порядку № 337 встановлено, що після отримання повідомлення за формою П-3 керівник територіального органу Держпраці утворює протягом трьох робочих днів комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) (далі – комісія з розслідування), до складу якої входять представники територіального органу Держпраці (голова комісії), закладу охорони здоров`я, що надає медичну допомогу працівникам підприємства (установи, організації), де працює хворий, або за місцем його проживання (якщо він не працює), роботодавця, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), вищого органу профспілки, територіального органу Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також у разі потреби представники інших органів. Зазначені заклади, органи та організації протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення за формою П-3 повинні надати територіальному органові Держпраці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування.
Згідно з п. 107 Порядку № 337, розслідування випадку хронічного професійного захворювання (отруєння) проводиться протягом 10 робочих днів після утворення комісії з розслідування. Якщо з об`єктивних причин розслідування не може бути проведене у зазначений строк, він може бути продовжений керівником територіального органу Держпраці, що утворив комісію, але не більш як на один місяць. Копія відповідного наказу надсилається всім членам комісії з розслідування
Пунктом 110 Порядку № 337 визначено, що роботодавець зобов`язаний в установлений для проведення розслідування строк подати комісії з розслідування: відомості про професійні обов`язки працівника, документи та матеріали, що характеризують умови праці на робочому місці (дільниці, цеху); необхідні результати експертизи, лабораторних досліджень для проведення оцінки умов праці; матеріали, що підтверджують проведення інструктажів з охорони праці, копії документів, що підтверджують видачу працівникові засобів індивідуального захисту; приписи або інші документи, що раніше видані територіальним органом Держпраці та стосуються даного хронічного професійного захворювання (отруєння); результати медичних оглядів працівника (працівників), інші матеріали.
Також, відповідно до п. 111 Порядку № 337, роботодавець повинен забезпечити комісію з розслідування приміщенням, транспортними засобами та засобами зв`язку, організувати друкування, тиражування та оформлення в необхідній кількості матеріалів розслідування, у тому числі акта розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння).
При цьому, у відповідності до п. 112 Порядку № 337, комісія з розслідування зобов`язана: розробити програму розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); розподілити функції між членами комісії, розглянути питання щодо необхідності залучення до її роботи експертів; провести розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); скласти акт розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння).
Таким чином, відповідно до п. 113 та 114 Порядку № 337, комісія з розслідування проводить оцінку умов праці працівника за матеріалами раніше проведеної атестації робочих місць, архівних даних підприємства (установи, організації), територіального органу Держпраці, наукових установ, характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах, результатів обстежень і досліджень, проведених атестованими лабораторіями в установленому законодавством порядку, вивчає приписи органів державного нагляду за охороною праці, подання посадових осіб територіальних органів Пенсійного фонду України та представників профспілок, інструкції з охорони праці працівників, заключні акти періодичних медичних оглядів, накази (рішення, розпорядження) адміністрації підприємства про порушення працівником вимог правил та інструкцій з охорони праці, строків проходження періодичних медичних оглядів, картки обліку індивідуальних доз опромінення на робочому місці із джерелами іонізуючого випромінювання, одержує письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних із розслідуванням причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), а у разі потреби вимагає проведення додаткових досліджень на робочому місці та бере участь у них, вивчає первинну медичну документацію хворого.
Розслідування причин виникнення професійних захворювань у працівників, направлених на роботу за межі підприємства (установи, організації), проводиться комісією з розслідування, головою якої є представник територіального органу Держпраці, що здійснює нагляд за підприємством (установою, організацією), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння).
Підприємство (установа, організація), де виявлено хронічне професійне захворювання (отруєння), повинно повідомити про це підприємству (установі, організації), працівником якого є хворий, та територіальному органові Пенсійного фонду України.
В роботі комісії з розслідування такого випадку обов`язково беруть участь представники підприємства (установи, організації), працівником якого є хворий, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), представник вищого профспілкового органу, територіального органу Пенсійного фонду України за місцезнаходженням підприємства (установи, організації) (п. 114 Порядку № 337).
Надалі, у відповідності до п. 117 та 118 Порядку № 337, за результатами розслідування комісія складає акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 згідно з додатком 21. Акт за формою П-4 є документом, в якому зазначаються основні умови, обставини та причини виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), заходи щодо запобігання розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння) та забезпечення нормалізації умов праці, а також встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства.
Акт підписується головою та всіма членами комісії з розслідування. У разі незгоди із змістом акта член комісії з розслідування підписує його з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово, підписує та додає до акта як його невід`ємну частину.
Якщо з об`єктивних причин розслідування не може бути проведене у зазначений строк, він може бути продовжений керівником закладу, що утворив комісію, але не більш як на один місяць. Копія відповідного наказу надсилається всім членам комісії з розслідування.
Згідно зі ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
Відповідно до ст. 4 Закону України «Про охорону праці», державна політика в галузі охорони праці базується, зокрема, на принципах: пріоритету життя і здоров`я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці; соціального захисту працівників, повного відшкодування шкоди особам, які потерпіли від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань; встановлення єдиних вимог з охорони праці для всіх підприємств та суб`єктів підприємницької діяльності незалежно від форм власності та видів діяльності.
Статтею 22 Закону України «Про охорону праці» визначено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок.
За приписами ст. 171 КЗпП, роботодавець повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України.
Шкода, заподіяна працівникам каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, пов`язаним з виконанням трудових обов`язків, відшкодовується у встановленому законодавством порядку (ч. 1 ст. 173 КЗпП).
За приписами статей 15, 16 ЦК України, статей 4, 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до статей 12, 13, 81 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Судом в ході розгляду справи встановлено, що відповідач не виконав вимоги Порядку № 337 щодо надання інформації Південно-Східному міжрегіональному Управлінню державної служби з питань праці, що порушило цивільне право позивача на своєчасне розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) та відшкодування відповідної шкоди. Тому посилання представника відповідача щодо відсутності порушення прав позивача в даному випадку, а також про те, що, на думку представника відповідача строки розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) не сплинули, суд вважає безпідставними.
За наведених вище обставин суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі.
В частині правничої допомоги, суд зазначає наступне. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову – на відповідача.
Згідно ч. 8 ст. 141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
У відповідності до ч. 3 ст. 133 ЦПК України, витрати на професійну правничу допомогу відносяться до судових витрат як витрати, пов`язані з розглядом справи.
Порядок визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу, розподілу витрат між сторонами визначається ст. 137 ЦПК України.
Факт надання адвокатом правової допомоги позивачеві підтверджено наступними документами: копією ордера на надання правничої допомоги адвокатом Біліченком О.О., копією акта приймання виконаних робіт/послуг № 1 від 02.07.2026 на суму 14 000,00 грн, копією договору про надання правової допомоги від 29.04.2025.
Разом з цим, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції. Зокрема заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим.
Крім того, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним зі: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Таким чином, з урахування заперечень представника відповідача - адвоката Львова А.Л., суд вважає, що розмір заявлених витрат на правничу допомогу підлягає зменшенню з огляду на те, що у даній категорії цивільних справ існує усталена судова практика, яка не потребує від адвоката необхідності у додатковому аналізі законодавства при складанні позовної заяви для звернення до суду. При цьому судом враховано, що заявлена стороною позивача сума витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 14 000,00 грн є неспівмірною із складністю справи та обсягом виконаних адвокатом робіт в інтересах позивача, не відповідає критеріям розумності їхнього розміру та справедливості.
Враховуючи положенняст. 137 ЦПК України, проаналізувавши вартість і обсяг наданих адвокатом стороні позивача юридичних послуг та виконаних робіт у даній цивільній справі, зважаючи на її складність в контексті пред`явлених вимог, суд дійшов висновку, що розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає зменшенню до 7000,0 грн, який, на переконання суду, є обґрунтованим, співмірним зі складністю цієї справи, наданим адвокатом обсягом послуг у суді першої інстанції, відповідатиме критерію реальності таких витрат, розумності їхнього розміру та є пропорційними до предмета спору.
З огляду на викладене, виходячи з конкретних обставин справи та виконаної адвокатом роботи, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача понесених витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 7000 грн.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, у зв`язку з чим суму судового збору суд стягує з відповідача на користь позивача.
Керуючись ст. ст. 15, 16, 23, 1167 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 81, 89, 141, 259, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 171, 173 КЗпП, суд
Ухвалив:
Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Біліченко Олег Олександрович, до Публічного акціонерного товариства «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь», третя особа – Південно-Східне міжрегіональне Управління державної служби з питань праці, про зобов`язання вчинити певні дії – задовольнити.
Зобов`язати Публічне акціонерне товариство «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь» виконати вимоги пунктів 105, 110, 111 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 337 від 17.04.2019, а саме:
- надати територіальному органові Держпраці (Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці (м. Дніпро) письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ;
- подати комісії з розслідування: відомості про професійні обов`язки працівника, документи та матеріали, що характеризують умови праці на робочому місці (дільниці, цеху); необхідні результати експертизи, лабораторних досліджень для проведення оцінки умов праці; матеріали, що підтверджують проведення інструктажів з охорони праці, копії документів, що підтверджують видачу працівникові засобів індивідуального захисту; приписи або інші документи, що раніше видані територіальним органом Держпраці та стосуються даного хронічного професійного захворювання (отруєння); результати медичних оглядів працівника(працівників); інші матеріали;
- забезпечити комісію з розслідування приміщенням, транспортними засобами та засобами зв`язку, організувати друкування, тиражування та оформлення в необхідній кількості матеріалів розслідування, у тому числі акта розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння).
Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь» на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 1 064,96 грн та витрати на правову допомогу в розмірі 7000,00 грн.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Запорізького апеляційного суду.
У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення (ч. 4 ст. 268 ЦПК України).
Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено – повне чи скорочене (ч. 5 ст. 268 ЦПК України).

Інформація про учасників процесу:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 . 
Відповідач: Публічне акціонерне товариство «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь» (місцезнаходження: м. Запоріжжя, вул. Південне шосе, буд. 72, ЄДРПОУ 00191230).
Третя особа: Південно-Східне міжрегіональне Управління державної служби з питань праці (місцезнаходження: м. Дніпро, вул. Коксохімічна, буд. 1, ЄДРПОУ 44729283).

Суддя Ю.І. Ретинська