ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 липня 2026 р. 	Справа № 520/29572/25	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Русанової В.Б.,
Суддів: Бегунца А.О. , Присяжнюк О.В. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Харківської митниці на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.02.2026 (головуючий суддя І інстанції: Кухар М.Д.) по справі № 520/29572/25
за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 
до  Харківської митниці 
про скасування рішення про коригування митної вартості,
ВСТАНОВИВ:
Фізична особа - підприємець ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом, в якому просив:
- скасувати рішення про коригування заявленої митної вартості товарів від 09.07.2025 № UА807000/2025/000258/2. 
В обґрунтування позову зазначив, що під час митного оформлення товарів надав всі необхідні та достатні документи, передбачені ч.2 ст. 53 МК України, які чітко ідентифікували товари та містили всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. Натомість митниця, в порушення норм МК України, безпідставно прийняла оскаржуване рішення, як наслідок, неправомірно застосувала резервний метод визначення митної вартості товарів, імпортованих позивачем.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 04.02.2026 позов задоволено.
Харківська митниця (далі - відповідач), не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування судом обставин справи, просила його скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначає про неповне встановлення судом першої інстанції обставин справи, не надання належної оцінки доводам відповідача, щодо наявності в наданих документах розбіжностей, відсутності в них всіх відомостей, які підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Вказує, що до митного оформлення декларантом надано Акт від 05.08.2024 № 2/2024 в неналежній якості, що не дає змоги ознайомитися з інформацією, зазначеною у ньому, та який не відповідає умовам 5.1 Контракту від 25.07.2023 № 2507/2023-1. При цьому, зауважує, що відсутні фото невідповідності товару та інші доказові документи, наявність яких передбачено вищезазначеним пунктом Контракту.
Також, зазначає, що згідно з відомостями додатково надісланого Технічного опису вбачається наступне: на стор. 1 зазначено «Форматно-розкроювальний центр ELECNC-330», на фото 3 та на останньому фото назва моделі зазначена зовсім інша, а саме «ELECNC 330С», отже не є зрозумілим, яка саме модель оформлена відповідно до митної декларації від 09.04.2024 № 24UA807200005778U0 та чи є «Підйомні столи з роликами до форматно-розкроювального центру Blue Elefant ELECNC-330» згідно з декларацією 25UA807200009843U5 комплектуючими до вищевказаного обладнання. Жодних пояснень з цього приводу позивачем не надавалось. 
Крім того, у документах наданих до митного оформлення продавцем та виробником зазначено Jinan Blue Elephant CNC Machinery Co.,Ltd, тоді як відповідно до реквізитів технічного опису від 30.06.2025 виробником є інша особа — Shandong Blue Elephant CNC Machinery Co., Ltd.
Звертає увагу на ненадання декларантом каталогів, загальних справжніх прейскурантів (прайс-листів) від виробника товару.
Щодо транспортних витрат, вказує, що до митного оформлення декларантом не надано договір від 02.01.2024, зазначений в графі 3 залізничної накладної від 15.06.2025, банківські документи на підтвердження оплати послуг перевезення. Звертає увагу, що у залізничній накладній від 15.06.2025 наявні відомості щодо перезавантаження товару у інший вагон, що не відображено в жодному транспортному документі.
Просить врахувати, що згідно інформації з мережі Інтернет (сайт www.maersk.com/tracking) контейнер TEMU6184678 відповідно до маршруту Qingdao Китай – Gdansk Польща вивантажено з судна у порту Tanjung Peleras 05.04.2025 та перевантажено на інше судно 21.04.2025, таким чином вбачаються додатково понесені витрати на зберігання/перевантаження товару в порту, однак вищевказані витрати не зазначені у рахунку на оплату транспортних послуг від 28.05.2025 №567.
Також, вказує, що умовами п. 11 Заявки від 18.03.2025 № 2025-8 передбачено, що на розмитнення та вивантаження по Харкову на авто надано 10 годин, якщо більше 100 дол./доба, водночас доставка оцінюваного вантажу здійснювалась іншим видом транспорту, що не відповідає умовам Заявки. 
Зазначає, що декларантом не заповнена графа 20 ДМВ, що суперечить вимогам наказу Мінфіну від 24.05.2012 № 599.
Просить врахувати, що задекларований рівень митної вартості товарів, поданих до митного контролю та митного оформлення нижче, ніж рівень митної вартості на ідентичні, подібні (аналогічні) товари, оформлені в митному відношенні іншими митницями раніше.
Крім того, за твердженням апелянта, суд першої інстанції не надав жодної оцінки доводам митного органу щодо спрацювання спеціалізованої бази ЄАІС Держмитслужби, як обґрунтовану підставу для виникнення у відповідача сумнівів у правильності визначення декларантом митної вартості ввезених товарів та можливість останнього застосувати резервний метод визначення митної вартості з огляду на не надання підприємством додаткових документів на запит митниці.
Як наслідок, вважає, що ним правомірно прийнято рішення про коригування митної вартості.
Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, визначений склад колегії: головуючий суддя Русанова В.Б., судді Бегунц А.О., П`янова Я.В.
У зв`язку з відрядженням судді П`янової Я.В., на підставі повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, визначений новий склад колегії: головуючий суддя Русанова В.Б., судді Присяжнюк О.В., Бегунц А.О.
Відповідно до ч. 1 ст. 308, п.3 ч.1 ст.311 КАС України справа розглянута в межах доводів апеляційної скарги, в порядку письмового провадження.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що 25.07.2023 між ФОП ОСОБА_1 (покупець) та компанією Jinan Blue Elephant CNC Machinery Co, Ltd (Китай)(продавець) укладено контракт № 2507/2023-1, за умовами якого продавець постачає (продає), а покупець купує товар. Характеристики вказуються у Додатках (Специфікаціях) на кожну поставку.
Розділом 2 Контракту передбачено, що ціни за товар, що продається за цим контрактом, зазначені в додатках (специфікаціях) до цього контракту та встановлюються в доларах США на умовах FOB Qingdao, якщо інше не обумовлено в додатках.
В ціну товару увійшли витрати доставки товару до порту, витрати на навантаження товару на судно, вартість упаковки, маркування, вартість митного оформлення.
Загальна сума Контракту складає 200 000,00 дол. США.
Відповідно до п. 4.1 Контракту платежі за товар, що поставляється за цим Контрактом здійснюються в доларах США шляхом перерахування валюти банківським переказом на розрахунковий рахунок продавця у наступному порядку: 30% від вартості партії товару (передоплата); 70% від вартості партії товару протягом 10 робочих днів з дня повідомлення про готовність товару до відвантаження, якщо інше не обумовлено в додатку.
Для поставки окремої партії товару Сторонами у додатку може бути узгоджена інша форма сплати.
Відповідно до п. 5.1 Контракту якщо товар не відповідає характеристикам, зазначеним у Додатку (Специфікації), Покупець, не пізніше ніж через 6 місяців з моменту отримання товару, повинен скласти Акт про неналежну якість товару та супроводжувати його фотографіями неякісного товару. Рекламація надсилається Продавцю в письмовій формі (замовним листом, факсимільним зв`язком або електронною поштою) і повинна містити докладний опис встановлених дефектів та вимог Покупця з додатком усіх доказових документів: рекламаційних Актів та Додатків (Специфікацій), а при недостачах усередині тари - товаросупровідний документ.
Специфікацією № 1 від 31.07.2023 до Контракту сторонами погоджено поставку форматно-розкроювального центру у кількості 3 штуки загальною вартістю 81 000,00 дол. США. Крім того, специфікація містить умови оплати товару: 50% передоплата, 50% перед відвантаженням; умови поставки товару: FOB Qingdao.
10.08.2023 та 06.12.2023 позивачем здійснено оплату за придбаний товар в загальній сумі 81 000,00 дол. США, про що свідчать платіжні інструкції в іноземній валюті № 63 та № 83.
У січні 2024 р. продавцем відвантажено товар, що підтверджується коносаментом №HS123122197 від 09.01.2024 та у квітні 2024 р. позивачем здійснено його митне оформлення, про що складено митну декларацію № 24UA807200005778U0 від 09.04.2024.
В подальшому, при монтажі та налагодженні форматно-розкроювального центру Blue Elephant ELECNC-330 позивач встановив, що підйомний стіл із роликами (головна складаюча частина обладнання) не підіймає заявлену вагу, металевий каркас прогинається під вагою, у зв`язку з чим між ним та Jinan Blue Elephant CNC Machinery Co., Ltd, за участю повноважних представників, складено акт про невідповідність №2/2024 від 05.08.2024.
Актом встановлено, що в процесі приймання- передачі товару виявлено товар, якість якого не відповідає умовам договору та відповідної супровідної документації, а саме: підйомний стіл із роликами (головна складача частина даного станка) у кількості 3 штук не підіймає заявлену вагу, металевий каркас прогинається під вагою.
Відповідно до пп.d) п.5.2 Контракту (в редакції Додаткової угоди №2 від 01.04.2024) після надання продавцю Акту про неналежну якість товару покупець має право вимагати на свій розсуд від продавця поставки товару належної якості на безоплатній основі.
02.09.2024 сторонами укладено Додаткову угоду № 3 до Контракту, п.1 якої передбачено, що у зв`язку з поставкою частини товару, який не відповідає погодженим сторонами, у контракті №2507/2023-1 від 25.07.2023 та специфікації № 1 від 31.07.2023 технічним вимогам, щодо вантажопідйомності підйомних столів, тобто поставкою частини товару неналежної якості, покупцем на електрону адресу продавця був направлений акт про неналежну якість частини поставленого товару від 05.08.2024. На виконання, задоволеного продавцем акту покупця про неналежну якість частини поставленого товару від 05.08.2024, сторони досягли наступної домовленості:
товар неналежної якості, щодо якого заявлений акт від 05.08.2024, залишається у розпорядженні та власності покупця;
продавець гарантує на безоплатній основі (що передбачено п.п. d п. 5.2. Контракту в редакції Додаткової угоди №2) перевипустити та поставити покупцю, на умовах FOB - Qingdao, нові підйомні столи з роликами у кількості 3 шт., вантажопідйомністю не менше 3 т кожен.
Кінцева дата відвантаження: 20.03.2025.
01.03.2025 Jinan Blue Elephant CNC Machinery Co., Ltd виставлено ФОП ОСОБА_1 проформу інвойс №Е12250301РІ на поставку: підйомний стіл з роликами до форматно-розкроювального центру Blue Elephant ELECNC-330, у кількості 3 шт загальною вартістю 3 000,00 дол. США.
У березні 2025 р. продавцем відвантажено товар, що підтверджується коносаментом № UTRUST25031465 від 25.03.2025 та митною декларацією країни відправлення № 430120250000017072 від 25.03.2025.
03.07.2025 з метою митного оформлення товару, позивач подав до Харківської митниці митну декларацію № 25UA807200009843U5, митну вартість визначено за основним методом - за ціною договору в розмірі 3 000,00 дол. США.
На підтвердження митної вартості, разом з декларацією надав, зокрема: зовнішньоекономічний договір (контракт) від 25.07.2023 № 2507/2023-1 з Додатками, експортну митну декларацію, акт про невідповідність №2/2024 від 05.08.2024, договір про надання транспортно-експедиторських послуг з перевезення експортно-імпортних та транзитних вантажів №К150623-32 від 15.06.2023, заявку №2025-8 від 18.03.2025, рахунок на оплату №567 від 28.05.2025, технічний опис товару.
З підстав спрацювання системи ризиків, згенерованих АСАУР щодо можливого заниження митної вартості товарів, в зв`язку з надходженням до ВАКМВ УКМП запиту щодо вирішення спірного питання правильності визначення митної вартості товарів, митним органом запропоновано надати позивачу додаткові документи на підтвердження митної вартості товарів, а саме: рахунки про оплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних з виконанням умов договору; виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини з урахуванням Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДМС України від 01.07.2021 № 476; товарно-експедиційні рахунки, заявки перевезення, договори тощо; акт про невідповідність належної якості, за бажанням - інші документи для підтвердження заявленої митної вартості товарів.
09.07.2025 ФОП ОСОБА_1 повідомив митний орган про відсутність можливості надати до митниці необхідні додаткові документи та з метою уникнення простою товару просив прийняти рішення про коригування митної вартості за митною декларацією № 25UA807200009843U5 від 03.07.2025. Зауважив, що з прийнятим рішенням заздалегідь не погоджується.
За наслідками розгляду документів та пояснень, наданих декларантом митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості від 09.07.2025 № UА807000/2025/000258/2.
В подальшому, позивачем проведено доплату митних платежів, за наслідками чого товар оформлено та випущено у вільний обіг відповідно до ч. 7 ст. 55 МК України за новою митною декларацією під гарантійні зобов`язання відповідно до ст. 55 МК України.
23.09.2025 декларант звернувся до митного органу із заявою, в якій просив прийняти письмове рішення щодо визначення митної вартості по митній декларації № 25UA807200009843U5 від 03.07.2025, за якою було відмовлено у випуску товарів та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 09.07.2025 № UА807000/2025/000258/2.
До заяви додав додаткові документи на підтвердження правильності визначення митної вартості товару, а саме: засвідчені копії листів Jinan Blue Elephant CNC Machinery Co., Ltd від 01.09.2025 щодо прайс-листів, найменування компанії, засвідчену копію листа № 0909/1 від 09.09.2025, платіжну інструкцію від 05.06.2025 № 14762, копію акту про невідповідність №2/2024 від 05.08.2024 з фотографіями у кількості 3 шт.
29.09.2025 митний орган за наслідками розгляду додаткових документів, повідомив позивача, що подані додаткові документи не спростовують в повній мірі сумнівів митниці щодо дійсності задекларованої митної вартості оцінюваних товарів, в зв`язку з чим не можуть бути підставою для скасування раніше прийнятого митницею рішення про коригування митної вартості товару від 09.07.2025 № UА807000/2025/000258/2.
Не погодившись з рішенням про коригування митної вартості, позивач звернувся з цим позовом до суду.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що спірне рішення прийнято відповідачем необґрунтовано, а тому є протиправним.
Надаючи оцінку встановленим обставинам справи, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.
Правовідносини, пов`язані зі справлянням митних платежів, регулюються Митним кодексом України (далі - МК України) та іншими законами України з питань оподаткування.
Відповідно до ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 51 МК України, митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.
Згідно із ч. 1 ст. 52 МК України, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
За змістом ч. 2 ст. 52 МК України декларант, який заявляє митну вартість товару, зобов`язаний: 1) заявляти митну вартість, визначену ним самостійно, у тому числі за результатами консультацій із митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.
Положення ст. 53 МК України визначають перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості.
У випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення (ч. 1 ст. 53 МК України).
Згідно з ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Із положень частин 1 та 2 ст. 53 МК України вбачається, що Митним кодексом України передбачено вичерпний перелік документів, який подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.
Відповідно до ч. 5 ст. 53 МК України забороняється вимагати від декларанта будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
За приписами ч. 2 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
Згідно з ч. 3 ст. 54 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
За ч. 5 ст. 54 МК України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право, зокрема, упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів.
Відповідно до частин 1, 2 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.
За положеннями статей 57, 58 МК України митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, відповідно до митного режиму імпорту, за загальним правилом обчислюється за першим методом визначення митної вартості товарів, тобто за ціною договору.
Якщо митна вартість не може бути визначена за першим методом, проводиться процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості. У ході таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів, які імпортуються в Україну, за основу може братися ціна, за якою оцінювані ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному з продавцем покупцю.
Водночас, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.
Відповідно до ч. 8 ст. 57 МК України у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що обов`язок доведення заявленої митної вартості товару покладається на декларанта. Разом з цим, митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.
Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності визначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з цим, в розумінні вищенаведених норм сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Єдиними підставами, які надають митному органу право відійти від встановлених обмежень, які пов`язані із перевіркою основного переліку документів що підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи, є лише наявність передбачених законодавцем обставин, а саме, у випадку якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.
В той же час, саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.
Вказана правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 10.10.2019 по справі 809/1469/16, від 04.06.2020 у справі №1.380.2019.001823, від 01.04.2021 у справі № 260/695/19.
Водночас, в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування митний орган поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні (пункт 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року №598).
Отже, з системного аналізу наведених норм права випливає, що у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу, рішення про коригування заявленої митної вартості, окрім обов`язкових відомостей визначених частиною другою статті 55 Митного кодексу України, має також містити докладну інформацію та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.
Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 05.05.2022 у справі № 2040/6019/18.
Судовим розглядом установлено, що митне оформлення товарів здійснювалось позивачем за основним методом (ціною контракту від 25.07.2023) з урахуванням проформи-інвойсу від 01.03.2025.
Позивачем до митного оформлення подано митну декларацію, а також документи на підтвердження вартості товарів, що поставляються в Україну.
Відповідачем за результатами розгляду митної декларації та документів прийнято спірне рішення про коригування митної вартості товарів.
У графі 33 рішення в якості причин, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору, зазначено:
- декларантом не надано каталоги, загальні справжні прейскуранти (прайс-листи) від виробника товару;
- за відкритою інформацію з мережі Інтернет (сайт www.maersk.com/tracking) контейнер TEMU6184678 відповідно до маршруту Qingdao Китай – Gdansk Польща вивантажено з судна у порту Tanjung Peleras 05.04.2025 та перевантажено на інше судно (NCL Nordland/514W) 21.04.2025, таким чином вбачаються додатково понесені витрати на зберігання/перевантаження товару в порту, однак вищевказані витрати не зазначені у рахунку на оплату транспортно-експедиційних послуг від 28.05.2025 №567; 
- умови в п. 11 Заявки від 18.03.2025 №2025-8 не відповідають виду транспорту, згідно якого ФОП ОСОБА_1 здійснював доставку оцінюваного вантажу;
- відсутні банківські/платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортних витрат згідно з рахунком на оплату транспортних послуг від від 28.05.2025 № 567, що суперечить вимогам Наказу МФУ від 24.05.2012 № 599 «Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил її заповнення», п. 3.3 Договору від 15.06.2023 № К150623-32, а саме: «Оплата робіт та послуг здійснюється Замовником протягом 2 календарних днів з часу пред`явлення рахунку» та умовам, зазначеним у коносаменті від 25.03.2025 № UTRUST25031465 «Freight Collect»;
- декларантом не заповнена графа 20 ДМВ, а саме: «Після тексту «Витрати на транспортування до» зазначається літерний код альфа-2 відповідно до Класифікації країн світу країни (адміністративно-територіальної одиниці у складі країни, що має власний літерний код за цією Класифікацією), на території якої міститься географічний пункт, до якого понесені витрати на транспортування товарів, наведені у цій графі, через пропуск – назва цього географічного пункту», що суперечить вимогам наказу Мінфіну від 24.05.2012 № 599;
- акт від 05.08.2024 № 2/2024 надано в неналежній якості, що не дає змоги ознайомитися з інформацією, зазначеною в вищевказаному Акті та не відповідає умовам 5.1 Контракту від 25.07.2023 № 2507/2023-1, а також відсутні фото невідповідності товару та інші доказові документи, наявність яких передбачено вищезазначеним пунктом контракту;
- згідно додатково надісланого Технічного опису вбачається наступне: на стор. 1 зазначено «Форматно-розкроювальний центр ELECNC-330», на фото 3 та на останньому фото назва моделі зазначена зовсім інша, а саме «ELECNC 330С», не є зрозумілим, яка саме модель була оформлена відповідно до митної декларації від 09.04.2024 № 24UA807200005778U0 та чи є «Підйомні столи з роликами до форматно-розкроювального центру Blue Elefant ELECNC-330» згідно з декларацією 25UA807200009843U5 комплектуючими до вищевказаного обладнання;
- у документах наданих до митного оформлення продавцем та виробником зазначено Jinan Blue Elephant CNC Machinery Co.,Ltd, відповідно до реквізитів технічного опису від 30.06.2025 міститься інформація зовсім про іншого виробника — Shandong Blue Elephant CNC Machinery Co., Ltd, жодні пояснення декларантом не надано;
- відсутній договір від 02.01.2024 № 16/2024-ЦЮ, зазначений в гр. 3 залізничної накладної № 31519426, також в гр. 3 залізничної накладної № 31519426 зазначена інформація щодо «Перевантаження на вагон іншої довжини колеї на станції “Мостиська ІІ”, ПП «Мостиська Драй Порт», проте такі відомості не відображені в жодному транспортному документі, наданому до митного оформлення, таким чином, відомості стосовно такої складової митної вартості як транспортування не підтверджені документально, не визначені кількісно та достовірно, що суперечить положенням п. 2 ч. 2 ст. 52 МКУ, ч. 2, 9, 10 та 21 ст. 58 МКУ;
- не надано всі витребувані документи на запит митниці.
Джерелом інформації по товарам слугувала цінова інформація, що наявна в АСМО Інспектор та ЄАІС про митні оформлення товарів митне оформлення яких вже здійснено у максимально наближений термін, а саме: МД № UA403070/2025/004275 (25UA403070004275U0) від 14.05.2025 з митною вартістю 2,52 дол. США за кг (код товару згідно з УКТЗЕД 8428909000, назва товару: "Обладнання для підіймання: підйомний стіл…", країна походження CN (Китай), умови поставки FOB, вага нетто 6 320).
Коригування митної вартості здійснено за другорядним (резервним) методом у відповідності до статті 64 МК України.
Разом з тим, як вірно зазначено судом першої інстанції надані позивачем документи містили всі відомості, в підтвердження числових значень складових митної вартості товарів та ціни, що підлягає сплаті за ці товари.
Щодо доводів скаржника про не надання декларантом достатніх документів на підтвердження витрат на транспортування товару, зокрема не надання транспортного договору, зазначеного в графі 3 залізничної накладної № 31519426, а також не відображення у транспортних документах витрат на перевантаження товару в інший вагон колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до п.6 ч. 2 статті 53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів є, зокрема: транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.
Крім того, в розділі ІІІ «Правил заповнення декларації митної вартості» (затв. наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012р. №599) вказано про те, що в графі 20 декларації митної вартості (ДМВ) зазначаються витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, якщо ці витрати відповідно до умов поставки (графа 3 ДМВ) не були включені до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті (графа 14(а) ДМВ). Для підтвердження витрат на транспортування декларантом відповідно до ч.2 ст.53 Кодексу подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. До зазначених документів можуть належати: рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, а також інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг у відповідності до виставленого рахунка-фактури; калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту.
Таким чином, підтвердженням транспортних витрат є документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.
При цьому, перелік транспортних (перевізних) документів, а також документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, наведений у розділі ІІІ Правил №599 не є вичерпним.
Судом встановлено, що на підтвердження транспортних витрат позивач надав митному органу договір про надання транспортно-експедиторських послуг з перевезення експортно-імпортних та транзитних вантажів №К150623-32 від 15.06.2023, заявку №2025-8 від 18.03.2025, рахунок на оплату №567 від 28.05.2025, коносамент, залізничну накладну № 31519426.
Також, додатково під час оскарження рішення позивач надав митному органу платіжну інструкцію від 05.06.2025 № 14762 про оплату транспортних послуг згідно рахунку № 567 від 28.05.2025.
Так, організацію перевезення товару ФОП ОСОБА_2 здійснювало ТОВ «Інтернешнл Карго Сервіс Ейч. Ді» (виконавець) на підставі договору про надання транспортно-експедиторських послуг з перевезення експортно-імпортних та транзитних вантажів № К150623-32 від 15.06.2023, за умовами якого виконавець зобов`язується за відповідну плату та за рахунок замовника надати транспортно-експедиторські послуги з організації перевезення вантажів морським, автомобільним, залізничним, авіаційним транспортом, а також перевезення у великотоннажних контейнерах і додаткові послуги, необхідні для організації таких перевезень вантажу. 
Пунктами 2.1.1., 2.1.2 Договору передбачено, що виконавець: за дорученням замовника організовує перевезення вантажів замовника морським, залізничним, автомобільним, авіаційним транспортом, включаючи організацію перевалки і зберігання вантажів і контейнерів та інші операції, необхідні для виконання доручення замовника; укладає від свого імені договори з портами, перевізниками, складами, судноплавними компаніями, їх агентами, експедиторськими та іншими організаціями на перевезення, перевалку, зберігання вантажів та необхідні додаткові роботи та послуги, в т.ч. переупакування, перемаркування, ремонт тари, завантаження та розвантаження контейнерів, відбір проб і зразків, зважування, фумігацію, дезактивацію, визначення кількості та якості, сертифікацію та страхування вантажів та контейнерів. За рахунок коштів замовника проводить розрахунки з ними, оплачує збори та інші обов`язкові платежі.
Згідно з п. 3.3 Договору оплата робіт та послуг здійснюється замовником протягом 2 календарних днів з часу пред`явлення рахунку. 
18.03.2025 ФОП ОСОБА_1 та ТОВ «Інтернешнл Карго Сервіс Ейч. Ді» підписано заяву № 2025-8, що є додатком до Договору, якою узгодили умови перевезення вантажу за маршрутом перевезення: Qingdao, China – Gdansk, Poland – Харків, Україна.
28.05.2025 ТОВ «Інтернешнл Карго Сервіс Ейч. Ді» виставлено позивачу рахунок на оплату № 567 на суму 146 698,82 грн за надання наступних послуг:
морський фрахт за межами території України по маршруту: порт Циндао, Китай – Гданськ, Польща – 73 766,17 грн;
навантажувально-розвантажувальні роботи за межами території України та інші послуги – 14 586,53 грн;
організація міжнародного перевезення вантажів залізничним транспортом: Гданськ, Польща – Мостиська, Україна – 58 346,12 грн.
05.06.2025 ФОП ОСОБА_1 сплатив виконавцю кошти в розмірі 146 698,82 грн, про що свідчить платіжна інструкція від 05.06.2026 № 14762.
Також, ТОВ «Інтернешнл Карго Сервіс Ейч. Ді» склало довідку про транспортні витрати від 28.05.2025, адресовану митним органам, якою повідомило, що транспортні витрати з організації міжнародного перевезення на адресу одержувача ФОП ОСОБА_1 в контейнерах TEMU6184678 за маршрутом Циндао, Китай – Гданськ, Польща складає 73 766,17 грн без ПДВ. Транспортні витрати за організацію міжнародної доставки вантажів залізничним транспортом за маршрутом Гданськ, Польща – Мостиська, Україна – 58 346,12 грн без ПДВ. Навантажувально- розвантажувальні роботи за межами території України та інші послуги складають 14 586,53 грн без ПДВ. Експедиторська винагорода нараховується на території України з урахуванням ПДВ, а не за її межами. Страхування вантажу на момент перевезення не здійснювалось.
Крім того, декларант під час оскарження спірного рішення в порядку ст. 55 МК України надав митному органу лист від 09.09.2025, складений ТОВ «Інтернешнл Карго Сервіс Ейч. Ді», в якому продубльовано відомості щодо вартості перевезення, вказані у рахунку на оплату та довідці про транспортні витрати; повідомлено про неможливість надати Договір від 02.01.2024 № 16/2024-ЦЮ, який зазначений у графі 3 залізничної накладної від 15.06.2025 № 31519426, оскільки сторони умовами договору передбачили зобов`язання про не розголошення інформації будь-якій третій стороні без попередньої письмової згоди іншої сторони по даному договору; надано роз`яснення з приводу витрат на перевантаження в інший вагон.
Всі складові, сторони, пункти призначення та контейнер в повній мірі співпадають та розбіжностей між собою не містять, що дає змогу в повній мірі підтвердити та визначити митну вартість імпортованого товару з урахуванням витрат на транспортування.
Доводи апеляційної скарги про не надання позивачем до митного оформлення договору з підприємством, зазначеним в графі 3 залізничної накладної від 15.06.2025 № 31519426 колегія суддів відхиляє, оскільки зазначені обставини жодним чином не заважали відповідачу встановити вартість перевезення товару з урахуванням інших наданих документів.
Колегія суддів враховує, що позивач під час оскарження спірного рішення надавав митному органу лист від 09.09.2025, складений ТОВ «Інтернешнл Карго Сервіс Ейч. Ді», в якому повідомлено про неможливість надання Договору з перевізником, зазначеним у графі 3 залізничної накладної із зазначенням відповідних причин.
Колегія суддів зауважує, що договором про надання транспортно-експедиторських послуг з перевезення експортно-імпортних та транзитних вантажів № К150623-32 від 15.06.2023 надавались експедитору повноваження на залучення третіх осіб для перевезення товару.
Таким чином, залучення ТОВ «Інтернешнл Карго Сервіс Ейч. Ді» для перевезення товару третіх осіб повністю відповідає змісту транспортно-експедиторської діяльності, договірним відносинам позивача з експедитором та положенням Закону України «Про транспортно-експедиторську діяльність».
Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 13.09.2019 у справі № 826/66/14.
В свою чергу, довідка про транспортні та складські витрати містить належні та достатні відомості щодо витрат на транспортування товару.
Відповідно до позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 31.05.2019 по справі № 804/16553/14, довідка про транспортні витрати є допустимим доказом на підтвердження витрат на перевезення товарів.
Доводи скаржника про відсутність у транспортних документах відомостей про вартість перезавантаження товару у інший вагон, про що зазначено у залізничній накладній від 15.06.2025 № 31519426 колегія суддів відхиляє, оскільки у листі від 09.09.2025, що був у розпорядженні митного органу, експедитор повідомляв про те, що додаткових витрат щодо перевантаження товару в інший вагон на станції «Мостиська ІІ», ПП «Мостиська Драй Порт» не несло, у зв`язку з чим компанія не виставляла додаткові рахунки замовнику.
Натомість, відповідач ні суду першої, ні апеляційної інстанції не обґрунтував підстави не врахування пояснень експедитора ТОВ «Інтернешнл Карго Сервіс Ейч. Ді» та висновки про не включення декларантом витрат на перевантаження товару до митної вартості товару.
Доводи апелянта щодо не надання декларантом банківського/платіжного документу, що підтверджує факт оплати транспортних витрат згідно з рахунком на оплату транспортних послуг від 28.05.2025 № 567 колегія суддів оцінює критично, оскільки наведений документ надавався відповідачу під час оскарження спірного рішення в порядку ст. 55 МК України.
В свою чергу, митним органом не зазначено підстав його не врахування під час розгляду заяви ФОП ОСОБА_1 від 23.09.2025. 
Щодо доводів скаржника про не зазначення декларантом у рахунку на оплату транспортних послуг від 28.05.2025 №567 понесених витрат на зберігання/перевантаження товару в портах з посиланням на відомості з сайту www.maersk.com/tracking колегія суддів зазначає наступне.
За твердженням позивача, всі складові витрат на перевезення, вказані у рахунку на оплату транспортних послуг, а також довідці про транспортні витрати.
Натомість, відповідачем не спростовано наведених обставин та не надано жодних доказів на підтвердження понесення ФОП ОСОБА_1 додаткових витрат, окрім тих, що визначені зазначеними вище документами.
Щодо доводів апеляційної скарги про невідповідність виду транспорту, яким ФОП ОСОБА_1 здійснював доставку оцінюваного вантажу умовам, визначеним п. 11 Заявки від 18.03.2025 №2025-8.
Так, п. 11 Заявки від 18.03.2025 №2025-8 передбачено, що на розмитнення та вивантаження по Харкову на авто дано 10 годин, більше 100 дол./доба.
Тобто, вищевказаним пунктом встановлено розмір оплати витрат на транспортування товару на території України та не передбачено заборони використовувати інший вид транспорту під час перевезення товару за її межами.
Як наслідок, перевезення ФОП ОСОБА_1 товару за межами території України морським та залізничним транспортом не суперечить умовам, погодженим сторонами у Заявці від 18.03.2025 №2025-8.
Посилання апелянта на те, що декларантом не заповнена графа 20 ДМВ колегія суддів відхиляє, оскільки скаржником не зазначено яким чином вказані недоліки впливають на правильність визначення митної вартості товару.
Таким чином, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про надання позивачем всіх необхідних документів на підтвердження транспортних витрат.
Стосовно посилання скаржника на відсутність каталогів, специфікацій, загальних прейскурантів (прайс-листів) колегія суддів зазначає, що прайс-лист - це перелік пропозицій товару та цін, що складається виробником (продавцем) товару в процесі здійснення його господарської діяльності та не є товаросупровідним документом. 
Обов`язкової вимоги щодо отримання від суб`єкта зовнішньоекономічної діяльності - виробника (продавця) товару вказаного документу чинним законодавством, що регулює порядок виконання зовнішньоекономічних операцій, не передбачено. Отже, відомості, наведені у прайс-листі, не мають імперативного характеру і у разі його наявності можуть прийматися митними органами лише до уваги як додаткове джерело інформації.
Вказана позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними в постанові від 27.01.2022 у справі № 810/3667/15.
В постанові від 23 жовтня 2020 року у справі № 810/690/17 Верховний Суд вказує, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 МК України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс-листів. Тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару.
Аналогічний за змістом висновок зазначено Верховним Судом і у постановах від 08 грудня 2022 року у справі № 420/2792/19, від 01 березня 2023 року у справі № 420/18880/21.
Доводи скаржника щодо надання до митного оформлення акту від 05.08.2024 № 2/2024 неналежної якості, ненадання фото невідповідності товару колегія суддів вважає такими, що не достеменно не свідчать про правомірність спірного рішення про коригування митної вартості товару з огляду на надання декларантом як фотокарток так і акту від 05.08.2024 № 2/2024 належної якості під час оскарження спірного рішення в порядку ст. 55 МК України.
В свою чергу, митним органом не зазначено підстав не врахування вказаних вище документів під час розгляду заяви ФОП ОСОБА_1 від 23.09.2025. 
Щодо доводів скаржника про розбіжності у назві моделі ввезеного товару, зазначеного на стор. 1 («Форматно-розкроювальний центр ELECNC-330») та на фотокартках (ELECNC 330С) додаткового надісланого Технічного опису.
За твердженням позивача, ним разом із МД від 03.07.2025 №25UA807200009843U5 надавався пакет документів (включаючи технічний опис від 30.06.2025) щодо поставки підйомного стола з роликами до форматно-розкроювального центру Blue Elefant ELECNC-330 у кількості 3 шт. При цьому, будь-якого додаткового Технічного опису він до митного оформлення не подавав.
Колегія суддів зазначає, що надані декларантом документи підтверджують, що ним оформлено поставку саме форматно-розкроювального центру Blue Elefant ELECNC-330, тоді як відповідачем не надано доказів на спростування вищенаведеного.
Щодо доводів апеляційної скарги про не надання декларантом пояснень з приводу розбіжностей у продавці та виробнику товару, вказаних у документах наданих до митного оформлення (Jinan Blue Elephant CNC Machinery Co.,Ltd) та у реквізитах технічного опису від 30.06.2025 (Shandong Blue Elephant CNC Machinery Co., Ltd).
Так, ФОП ОСОБА_1 під час оскарження спірного рішення надавав митному органу пояснення з приводу вищевказаних розбіжностей з наданням листа від 01.09.2025, складеного виробником товару Jinan Blue Elephant CNC Machinery Co., Ltd.
Зокрема, у листі від 01.09.2025 виробник товару Jinan Blue Elephant CNC Machinery Co., Ltd повідомив, що компанія Shandong Blue Elephant CNC Machinery Co., Ltd входить до групи компаній Jinan Blue Elephant CNC Machinery Co., Ltd. Зауважив, що обидві назви, Шаньдун та Цзінань, є правильними. Назви вказаних компаній містять географічні назви - Цзінань є містом провінції Шаньдун у Китаї. У деяких випадках у документах може бути зазначено назву міста або провінції, залежно від структури логістики або експортних форм. Всі документи, включаючи технічні описи товарів, надані на бланку Shandong Blue Elephant CNC Machinery Co., Ltd є відповідними товарам, що представлені Jinan Blue Elephant CNC Machinery Co., Ltd. Така практика є звичною для ділового спілкування. Таким чином, виробник товару просив вважати технічний опис підйомного столу з роликами наданий на бланку Shandong Blue Elephant CNC Machinery Co., Ltd наданим від імені компанії Jinan Blue Elephant CNC Machinery Co., Ltd.
Тобто, вказаний лист підтверджує відсутність розбіжностей у виробнику товару, зазначеного у Технічному описі та інших документах, що надавались до митного оформлення.
Наведений лист був у розпорядженні митного органу, проте підстав його неврахування під час перегляду спірного рішення відповідач ні суду першої, ні апеляційної інстанції не зазначив.
Доводи скаржника як на підставу визначення митної вартості товару за резервним методом - не надання позивачем на запит митниці всіх витребуваних документів колегія суддів вважає помилковими з огляду на наступне.
Відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності! такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Колегія суддів зазначає, що вказані у ч. 3 ст. 53 МК України документи мають надаватись митному органу лише за їх наявності у декларанта. Натомість, відсутність таких документів з огляду на їх не складання не слугувати підставою для прийняття відповідачем рішення про коригування митної вартості товару.
Враховуючи викладене вище, колегія суддів, оцінивши під час розгляду справи документи, які подавались позивачем під час митного оформлення товару та додатково під час оскарження спірного рішення, вважає, що останні кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а отже у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.
Доводи апелянта про те, що при виконанні митних формальностей за спірною митною декларацією спрацювала форма контролю системи управління ризиками щодо необхідності здійснити посилений контроль правильності визначення митної вартості товарів, витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів, колегія суддів вважає такими, що не стосуються обставин, які мають виключне значення для коригування задекларованої позивачем митної вартості товару.
Спрацювання системи управління ризиками є підставою для контролюючого органу більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції і не може бути безумовною підставою для відмови в митному оформленні товару за заявленою декларантом митною вартістю. Різниця між митною вартістю товару, задекларованого особою, та митною вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, також не свідчить про заниження митної вартості декларантом і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товару до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.
Такий висновок щодо застосування норм статей 53, 57 МК Верховний Суд зробив у постанові від 19.02.2019 у справі № 805/2713/16-а.
Колегія суддів також враховує, що цінова інформація викладена у Єдиній автоматизованій інформаційній системі Державної фіскальної служби України (ЄАІС) не може бути обґрунтованою підставою для коригування показників митної вартості товару, зазначених в митній декларації позивача, оскільки автоматизована система аналізу та управління ризиками з об`єктивних причин не містить усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, відтак такі дані не можуть мати першочергового значення у порівнянні з наданими декларантом первинними документами про товар.
Саме такий висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 19.03.2021 по справі № 820/5525/16.
Доводи апеляційної скарги, що задекларований позивачем рівень митної вартості товарів нижче, ніж рівень митної вартості на ідентичні, подібні (аналогічні) товари, оформлені в митному відношенні іншими митницями раніше колегія суддів оцінює критично, оскільки митним органом під час лише взято за порівняння код товару, країну походження, умови поставки та вагу.
Водночас, на митну вартість товару впливають й інші показники, такі як фактурна вартість, маршрут транспортування та інші комерційні умови поставки.
Як наслідок, лише подібність ввезеного позивачем товару з тими, що порівнювала митниця за виробником чи країною походження беззаперечно та достеменно не свідчить про те, що задекларований позивачем рівень митної вартості товарів нижче, ніж рівень митної вартості на ідентичні, подібні (аналогічні) товари, оформлені в митному відношенні іншими митницями раніше.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції, що Митниця не надала доказів на підтвердження обставин, що позивачем у митній декларації зазначено не всі складові числового значення задекларованої митної вартості, неправильно здійснено розрахунок, внесено недостовірні або неточні відомості, або у наданих документах містяться розбіжності, ознаки підробки або не всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості задекларованих товарів.
В свою чергу, позивач надав необхідні та достатні документи для підтвердження задекларованої митної вартості, проте митний орган не навів переконливих аргументів, що надані документи не підтверджують числові значення складових митної вартості товару чи відомості щодо ціни, яка була фактично сплачена за товар, та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, не довів наявність підстав для коригування митної вартості із застосуванням другорядного (резервного) методу визначення митної вартості.
Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що спірне рішення про коригування митної вартості товарів прийнято відповідачем необґрунтовано, без урахування всіх обставин, які мали значення для їх прийняття, не на підставі та не у спосіб, що передбачені Митним кодексом України, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.
Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги спростовані наведеними вище обставинами та нормативно - правовим обґрунтуванням, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.
Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, - 
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Харківської митниці - залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.02.2026 по справі № 520/29572/25 - залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 		В.Б. Русанова 	
Судді	   	А.О. Бегунц   О.В. Присяжнюк