ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

07 липня 2026 року 	м. Дніпро	справа № 160/33645/25	
Суддя І інстанції – Врона О.В.

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді Чепурнова Д.В. (доповідач),
суддів: Кальника В.В., Сафронової С.В., 
розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі апеляційну скаргу Управління капітального будівництва виконкому Криворізької міської ради 
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 березня 2026 року у справі за адміністративним позовом Управління капітального будівництва виконкому Криворізької міської ради до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача-Товариство з обмеженою відповідальністю «САПСАН-КР» про визнання протиправним та скасування висновку,-

ВСТАНОВИВ:

Управління капітального будівництва виконкому Криворізької міської ради звернулося з вищезазначеним адміністративним позовом до суду в якому просило визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби від 12.11.2025 р. про результати моніторингу закупівлі UA-2025-09-19-011941-а Держаудитслужби, яким зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором підряду №24/10 від 24.10.2025 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
В обґрунтування позову посилається на відсутність порушень з боку позивача вимог законодавства, що регулюють процес публічних закупівель. 
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 березня 2026 року у задоволенні позову було відмовлено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції Управління капітального будівництва виконкому Криворізької міської ради подало апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права просив скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказує на те, що термін зберігання документів не є істотною умовою та не є обов`язковим для договорів підряду в капітальному будівництві. Суд першої інстанції не встановив ключову обставину, що має значення для справи: чи фінансується закупівля UA-2025-09-19-011941-a безпосередньо за рахунок коштів інструменту Ukraine Facility. Тобто застосування вимог Рамкової угоди до даної закупівлі є необґрунтованим, оскільки Відповідачем не доведено, що закупівля фінансується безпосередньо за кошти інструменту Ukraine Facility. Також зазначає, що Додаток 30 до Настанови з визначення вартості будівництва є формою договірної ціни, а не переліком обов`язкових документів. Ключовим є те, що Додаток 30 визначений саме як «форма», а не як перелік обов`язкових документів або імперативна вимога до змісту. Форма є рекомендованим зразком оформлення документа, а не вичерпним переліком обов`язкових складових. Відповідач у спірному висновку зобов`язав припинити зобов`язання за договором підряду №24/10 від 24.10.2025, однак не конкретизував: яким саме чином слід припинити зобов`язання (розірвання договору за згодою сторін, одностороння відмова від договору, визнання договору недійсним в судовому порядку тощо); які конкретні положення договору суперечать законодавству та підлягають зміні; яким чином припинення договору узгоджується з принципом максимальної економії та ефективності, визначеним пунктом 2 частини 1 статті 5 Закону № 922. Вказує, що виявлені Відповідачем порушення є формальними (незазначення терміну зберігання документів, незазначення номерів розрахунків у графі 2 договірної ціни) та не вплинули на результат закупівлі, не призвели до дискримінації учасників, не завдали шкоди бюджету. Тобто зобов`язання припинити договір підряду на будівництво протирадіаційного укриття є непропорційним заходом щодо виявлених формальних порушень та не відповідає критеріям пропорційності, визначеним частиною 2 статті 2 КАС України.
У письмовому відзиві на апеляційну скаргу Східний офіс Держаудитслужби просить відмовити у її задоволенні та залишити без змін рішення суду першої інстанції.
Колегія суддів апеляційного адміністративного суду, перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав. 
Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 19.09.2025 Управління капітального будівництва виконкому Криворізької міської ради – замовник (позивач) прийняв рішення про закупівлю за процедурою відкриті торги з Особливостями: «Нове будівництво протирадіаційного укриття на території Криворізького ліцею №123 Криворізької міської ради за адресою: вул. Миколаївське шосе, 18, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська обл.», (ДК 021:2015: 45210000-2 Будівництво будівель), очікуваною вартістю 18 141 204,00 грн.
06.10.2025 відбулось розкриття тендерних пропозицій. Подана одна тендерна пропозиція учасником процедури закупівлі ТОВ «САПСАН-КР». В ході розгляду замовником тендерної пропозиції ТОВ «САПСАН-КР» на відповідність вимогам тендерної документації, невідповідностей та підстав для відхилення не встановлено.
Позивачем прийнято рішення про намір укласти договір про закупівлю і, як наслідок, оприлюднено повідомлення про намір укласти договір про закупівлю на веб-порталі Уповноваженого органу.
Результатом даної процедури є укладений між позивачем і ТОВ «САПСАН-КР» договір підряду №24/10 від 24.10.2025р. на виконання робіт з нового будівництва об`єкта: «Нове будівництво протирадіаційного укриття на території Криворізького ліцею №123 Криворізької міської ради за адресою: вул. Миколаївське шосе, 18, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська обл.»
За результатами моніторингу процедури закупівлі Східним офісом Держаудитслужби складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-09-19-011941-a, який затверджено начальником Східного офісу Держаудитслужби 12.11.2025.
Моніторингом, зокрема встановлено, що тендерною документацією Замовника визначено, що закупівля за номером ІD :UA-2025-09-19-011941-a здійснюється в рамках Ukraine Facility за бюджетною програмою ТПКВКМБ 1511261 «Співфінансування заходів, що реалізуються за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на реалізацію публічного інвестиційного проекту на облаштування безпечних умов у закладах, що надають загальну середню освіту (облаштування укритів), зокрема військових (військово-морських, військово-спортивних) ліцеях, ліцеях із посиленою військово-фізичною підготовкою».
При співставленні сформованої Замовником тендерної документації та змісту укладеного договору підряду Офісом виявлено, що ні проект договору розміщений у додатку №5 до тендерної документації, ні укладений за результатом проведення публічної закупівлі договір підряду №24/10 від 24.10.2025 не містить у собі інформації щодо терміну зберігання документів, що прямо суперечить статті 17 Рамкової угоди.
Статтею 17 Рамкової угоди «Зберігання документів» встановлені заходи Європейського Союзу щодо зберігання документів. Так, згідно з пунктом 1 статті 17 Рамкової угоди Україна повинна зберігати протягом п`яти років із дати завершення заходу всі документи, які стосуються процедур закупівель і присудження грантів, договорів, порядки денні, відповідну кореспонденцію та всі документи стосовно виплат і повернень коштів. Строк, зазначений у пункті 1 цієї статті, переривається у разі судових процесів, включаючи розслідування ОLAF або EPPO та аудити ECA, або за належним чином обґрунтованим запитом Комісії.
Проте, моніторингом встановлено, шо у проекті договору (Додаток №5 до тендерної документації) та договорі підряду №24/10 від 24.10.2025 не зазначено терміни зберігання документів, які стосуються процедури закупівлі, договорів та всіх інших документів відповідно до вимог статті 17 Рамкової угоди, що є порушенням статті 17 Рамкової угоди.
Пунктом 3 Особливостей визначено, що Замовники, які зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону проводять закупівлі з урахуванням цих Особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.
Відповідно до пункту 9 «Інформація про технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі» Додатку 1 до тендерної документації, Замовником визначено, що ціна пропозиції Учасника розраховується відповідно до Кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості будівництва» (далі Настанова).
Разом з цим, Замовником визначено, що учасники процедури закупівлі повинні надати розрахунок ціни тендерної пропозиції (договірної ціни), який включає у відповідності до Настанови, зокрема, договірну ціну, розрахунок та інші витрати, якщо на це є підстава.
При цьому, пунктом 5.2 кошторисних норм України в будівництві «Настанова з визначення вартості будівництва», затвердженою наказом Міністерством розвитку громад та території України від 01.11.2021 «№281 (далі Настанова) визначено, що договірна ціна є кошторисом вартості підрядних робіт, який узгоджений замовником, і використовується при проведенні взаєморозрахунків. Форму договірної ціни наведено у додатку 30 цієї Настанови, у разі визначення вартості за укрупненими показниками вартості робіт використовується форма договірної ціни, що наведена в Додатку 31 цієї Настанови.
Згідно із Додатком 30 до Настанови (пункт 5.2 ) у графі 2 (Обґрунтування) форми договірної ціни визначено номери розрахунків по найменуванням витрат (графа 3), які включаються до складу договірної ціни, зокрема: Розрахунок №1 «Заробітна плата»; Розрахунок №2 «Вартість матеріальних ресурсів», Розрахунок №3 «Вартість експлуатації будівельних машин та механізмів», Розрахунок №14 «Витрати на придбання та доставку устаткування на будову».
Моніторингом встановлено, що учасник закупівлі ТОВ «САПСАН-КР» у складі тендерної пропозиції завантажив Договірну ціну (файл «кошторисна документація частина І ПРУ 123.rar, ДЦ pdf»), складовими якої є витрати, зокрема: заробітна плата, вартість матеріальних ресурсів, вартість експлуатації будівельних машин і механізмів та витрати підрядника, що пов`язані з устаткуванням, проте у графі 2 не зазначив номери розрахунків цих витрат, що не відповідає вимогам Додатку 30 до Настанови (пункт 5.2).
Водночас ТОВ «САПСАН –КР» у вищезазначеній договірній ціні , визначив суму своїх витрат, а саме: заробітної плати, вартості матеріальних ресурсів, вартості експлуатації будівельних машин і механізмів, загальновиробничих витрат (розрахунок №2), витрат підрядника, що пов`язані з устаткуванням, проте, у складі тендерної пропозиції не надав розрахунки зазначених складових витрат договірної ціни. 
Отже, тендерна пропозиція учасника закупівлі ТОВ «САПСАН –КР» не відповідає вимогам пункту 9 «Інформація про технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі» Додатку №1 до тендерної документації, визначеним для підтвердження технічних, якісних та кількісних характеристик предмета закупівлі та підлягала відхиленню. Проте в порушення вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей, Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника закупівлі ТОВ «САПСАН –КР», натомість визначив його переможцем та уклав з ним договір підряду”.
У висновку зазначено про наявність наступних порушень чинного законодавства:
«За результатами аналізу питання відповідності умов договору про закупівлю умовам Рамкової угоди встановлено порушення вимог статті 17 Рамкової угоди щодо термінів зберігання документів. За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «САПСАН-КР» встановлено порушення вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей та Додатку 30 до Настанови (пункт 5.2).»
Керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII, статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII, Східний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором підряду №24/10 від 24.10.2025 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Позивач з висновком про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-09-19-011941-а не згодний, вважає його протиправним, у зв`язку з чим звернувся з відповідним позовом до суду.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з підтвердження виявлених порушень під час здійснення моніторингу процедури закупівлі та викладених у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-09-19-011941-a. 
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII (далі Закон №2939-XII).
Згідно з ч. 1 ст. 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі – орган державного фінансового контролю).
Відповідно до ст. 2 Закону № 2939-XIІ головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі – підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ст. 5 Закону №2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі Положення № 43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Пунктом 7 Положення № 43 передбачено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі Закон № 922-VIII). Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Відповідно до п. 22 ч. 1 ст. 1 Закону № 922-VIII предмет закупівлі – це товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.
У відповідності до ч. 1 ст. 7 Закону № 922-VIII уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом.
Відповідно до ст. 8 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі – органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
Відповідно до частин 4-7 статті 8 Закону № 922-VIII строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі – висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб – підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Пунктом 2 частини 1 статті 31 Закону №922 визначено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель, у разі якщо тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.
У відповідності до приписів пункту 37 розділу Х Прикінцевих та перехідних положень Закону №922 установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.
На виконання вказаних приписів Закону №922, 12.10.2022р. Кабінетом Міністрів України було прийнято постанову №1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, яка набрала чинності 19.10.2022р., у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (надалі – Особливостей).
В абзаці першому пункту 3 згаданий Особливостей встановлено, що замовники зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону №922, проводити закупівлі відповідно до наведеного Закону з урахуванням цих Особливостей.
Пунктом 37 Особливостей передбачено, що замовник розглядає тендерну пропозицію, яка визначена найбільш економічно вигідною відповідно до цих особливостей, щодо її відповідності вимогам тендерної документації.
Згідно до підпункту 2 пункту 44 Особливостей, у редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин, було установлено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель, у разі коли тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону.
Відповідно до п. 31 ст. 1 Закону № 922 тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.
За приписами п. 3 ст. 22 Закону № 922 у тендерній документації зазначаються зокрема відомості: інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідна технічна специфікація.
Норми ст. 23 Закону №922 встановлюють перелік умов , які повинен і має право визначати замовник. Замовник самостійно визначає технічні вимоги до предмета закупівлі. 
Саме замовник наділений повноваженнями щодо розроблення на основі вимог Закону № 922 тендерної документації, якою самостійно визначаються конкретні умови закупівлі та спосіб підтвердження відповідності учасників процедури закупівлі установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством.
Так тендерною документацією Замовника визначено, що закупівля за номером ІD :UA-2025-09-19-011941-a здійснюється в рамках Ukraine Facility за бюджетною програмою ТПКВКМБ 1511261 «Співфінансування заходів, що реалізуються за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на реалізацію публічного інвестиційного проекту на облаштування безпечних умов у закладах, що надають загальну середню освіту (облаштування укритів), зокрема військових (військово-морських, військово-спортивних) ліцеях, ліцеях із посиленою військово-фізичною підготовкою», отже за вказаних обставин є неприйнятними доводи апеляційної скарги з приводу, що Відповідачем не доведено, що закупівля фінансується безпосередньо за кошти інструменту Ukraine Facility, та як наслідок необґрунтованості застосування вимог Рамкової угоди до даної закупівлі, оскільки самим замовником визначено здійснення закупівлі в рамках Ukraine Facility.
Під час здійснення моніторингу встановлено, що при закупівлі робіт «Нове будівництво проти радіаційного укриття на території Криворізького ліцею №123 Криворізької міської ради за адресою: вул. Миколаївське шосе, 18, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, за кодом ДК 921:2015:45210000-2 – Будівництво будівель» Замовник у п. 19 «Інформація про технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі» Додатку №1 до тендерної документації визначив перелік технічних вимог до предмета закупівлі, а саме: ціна пропозиції Учасника розраховується відповідно до Кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості будівництва»; учасники процедури закупівлі повинні надати розрахунок ціни тендерної пропозиції ( договірної ціни), який включає у відповідності до Настанови: договірну ціну; перелік локальних кошторисів по статтям витрат за формою наведеною в Додатку №7 до цієї тендерної документації; локальні кошториси в тому числі на устаткування; відомості ресурсів до локальних кошторисів з підсумковими по статтям витрат; розрахунки загальновиробничих витрат до локальних кошторисів; розрахунок на витрати за використання відвалів будівельного сміття; розрахунок на інші витрати, якщо на це є підстава; розрахунок визначення адміністративних витрат на стадії формування ціни пропозиції Учасника торгів згідно п. 5.17 за формою наведеною в Додатку №7 до цієї тендерної документації; розрахунок визначення загальновиробничих витрат на стадії формування ціни пропозиції Учасника торгів згідно п.5.13-5.15 за формою наведеною в Додатку №7 до цієї тендерної документації.
Зі змісту тендерної документації вбачається, що на підтвердження технічних характеристик до предмета закупівлі, Замовник зобов`язав учасника закупівлі подання ним у складі тендерної пропозиції розрахунку ціни тендерної пропозиції окремими документами та розрахунками, навівши конкретний їх перелік.
Так, за вимогою Замовника учасник закупівлі повинен надати у складі тендерної пропозиції договірну ціну і розрахунок та інші витрати за наявності на це підстав.
Відповідно до п. 5.2 кошторисних норм України в будівництві «Настанова з визначення вартості будівництва», затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та території України від 01.11.2021 №281, договірна ціна є кошторисом вартості підрядних робіт, який узгоджений замовником, і використовується при проведенні взаєморозрахунків. Форму договірної ціни наведено у Додатку 30 цієї Настанови.
У Додатку 30 до Настанови (п. 5.2) визначено перелік розрахунків (із зазначенням їх номерів та їх найменування по витратах), які включаються до складу договірної ціни, зокрема: розрахунок №1 «Заробітна плата», розрахунок №2 «Вартість матеріальних ресурсів», розрахунок №3 «Вартість експлуатації будівельних машин та механізмів», розрахунок №14 «Витрати на придбання та доставку устаткування на будову».
Учасником закупівлі ТОВ «САПСАН-КР» у складі тендерної пропозиції було завантажено договірну ціну (файл «Кошторисна документація»), складовими якої є витрати: заробітна плата на суму 1434 948,00 грн., вартість матеріальних ресурсів на суму 10279982,00 грн., вартість експлуатації будівельних машин і механізмів на суму 533913,00 грн. і витрати підрядника, що пов`язані з устаткуванням на суму 1809393,00 грн., проте розрахунки складових витрат до договірної ціни надані не були, в порушення вимог п.9 «Інформація про технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі» Додатку №1 до тендерної документації Замовника.
За результатами аналізу питання відповідності умов договору про закупівлю умовам Рамкової угоди судом встановлено наступне.
«Ukraine Facility» (Механізм підтримки України) - це програма фінансової допомоги Європейського Союзу для України. Європейський Союз виділив 50 млрд, евро на фінансування державного бюджету, стимулювання інвестицій та надання технічної підтримки в реалізації програми у період 2024 - 2027 рр.
При цьому кошти Ukraine Facility надходять напряму до державного бюджету.
Основними нормативно-правовими актами, що регулюють, у тому числі, здійснення закупівель в рамках Ukraine Facility, є: Регламент Європейського Парламенту і Ради (ЄЄ) 2024/792 від 29 лютого 2024; План України, затверджений розпорядженням КМУ від 18 березня 2024 р. № 244-р (далі План); Рамкова угода; Постанова КМУ Деякі питання реалізації інструменту Ukraine Facility від 15 листопада 2024 р. № 1318, якою затверджений Порядок управління, моніторингу та контролю за виконанням Плану України (далі - Постанова 1318); Закон України № 922; Особливості.
Всі заходи, які має виконати Україна, відображені у Плані для Ukraine Facility. План є одним з інструментів для відновлення, реконструкції та модернізації України, який може паралельно прискорити шлях України до набуття членства в Європейському Союзі. План включає як реформи, так і інвестиції, в рамках яких можуть відбуватись закупівлі.
Здійснення закупівель в рамках виконання заходів Плану відбувається відповідно до національного законодавства з неухильним дотриманням вимог, визначених в Рамковій угоді.
Статтею 17 Рамкової угоди встановлені заходи Європейського Союзу щодо зберігання документів: Україна повинна зберігати протягом п`яти років із дати завершення заходу всі документи, які стосуються процедур закупівель і присудження грантів, договорів, порядки денні, відповідну кореспонденцію та всі відповідні документи стосовно виплат і повернень коштів (пункт 1 статті 17 Рамкової Угоди).
Разом з тим, Замовником в договорі про закупівлю не враховані вимоги, встановлені ст.17 Рамкової угоди.
У проекті договору (Додаток №5 до тендерної документації) і договору підряду №24/10 від 24.10.2025 не зазначено терміни зберігання документів, які стосуються процедури закупівлі, договорів і інших документів.
Дані обставини не спростовані доводами апеляційної скарги.
Колегія суддів також зазначає, що виявлені порушення, (а саме: у проекті договору (Додаток №5 до тендерної документації) та договорі підряду №24/10 від 24.10.2025 не зазначено терміни зберігання документів, які стосуються процедури закупівлі, договорів та всіх інших документів відповідно до вимог статті 17 Рамкової угоди, що є порушенням статті 17 Рамкової угоди; учасник закупівлі ТОВ «САПСАН-КР» у складі тендерної пропозиції завантажив Договірну ціну (файл «кошторисна документація частина І ПРУ 123.rar, ДЦ pdf»), складовими якої є витрати, зокрема: заробітна плата, вартість матеріальних ресурсів, вартість експлуатації будівельних машин і механізмів та витрати підрядника, що пов`язані з устаткуванням, проте у графі 2 не зазначив номери розрахунків цих витрат, що не відповідає вимогам Додатку 30 до Настанови (пункт 5.2); ТОВ «САПСАН –КР» у вищезазначеній договірній ціні , визначив суму своїх витрат, а саме: заробітної плати, вартості матеріальних ресурсів, вартості експлуатації будівельних машин і механізмів, загальновиробничих витрат (розрахунок №2), витрат підрядника, що пов`язані з устаткуванням, проте, у складі тендерної пропозиції не надав розрахунки зазначених складових витрат договірної ціни) не є формальним (не носить формального характеру, надмірним формалізмом) порушенням, оскільки такі порушення є суттєвими та мало вплинути на результат прийняття рішення Замовником та, за умови невиконання згаданих вимог тендерної документації учасником закупівлі - ТОВ «САПСАН-КР», його тендерна пропозиція мала б бути відхилена. 
Також слід зазначити, що формальний характер мають порушення, які належать до технічних механічних та інших помилок, допущених учасниками в документах, які вони подали у складі тендерної пропозиції, і такі, що не нівелюють технічний потенціал та конкурентоздатність учасника про що свідчить і правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 15.08.2024р. у справі №120/12783/23.
За таких обставин оскаржений Висновок в частині виявленого порушення позивачем наведених вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей, є правомірним та законним, а тому підстави для його скасування відсутні.
В оспорюваному Висновку відповідач обрав спосіб усунення порушень вимог законодавства про закупівлі шляхом зобов`язання позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законом порядку шляхом припинення зобов`язань за договором підряду №24/10 від 24.10.2025 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
З приводу даного способу усунення порушення колегія суддів виходить з наступного.
Відповідно до частини шостої статті 8 Закону № 922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Виходячи із структури та змісту частини восьмої статті 8 Закону № 922-VIII саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.
При цьому вказаною правовою нормою визначено порядок дій замовника державної закупівлі, в разі виявлення за наслідками проведення моніторингу порушень чинного законодавства при здійсненні державної закупівлі. Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Враховуючи викладене, Законом № 922-VIII на відповідача покладений обов`язок зазначити варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: вжити заходів щодо розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, надати аргументовані заперечення, інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан. У разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону № 922-VIII повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.
Отже, у разі дотримання вимог Закону № 922-VIII відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.
Відповідно до частини першої статті 41 Закону № 922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Згідно з частиною другою статті 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.
Відповідно до частини першої статті 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою – третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.
Таким чином, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.
Враховуючи наявність порушень, встановлених Держаудитслужбою під час моніторингу, зазначені у оскаржуваному висновку вимоги щодо розірвання договору підлягають виконанню. 
Аналогічні висновки були висловлені Верховним Судом у справах № 160/9990/20 (постанова від 29 жовтня 2021 року), № 420/693/21 (постанова від 26 жовтня 2022 року), № 200/100092/20 (постанова від 10 листопада 2022 року), № 280/8475/20 (постанова від 24 січня 2023 року), №260/2993/21 (постанова від 31 січня 2023 року), № 520/6848/21 (постанова від 09 лютого 2023 року), № 500/4553/22 (постанова від 19 квітня 2024 року), однак не застосовані судом апеляційної інстанції до спірних правовідносин.
За цих обставин колегія судді вважає, що спірний висновок відповідача є таким, що відповідає критеріям, визначеним у частині другій статті 2 КАС України, правомірним та підстави для його скасування відсутні.
Також колегія суддів наголошує, що проведення публічних закупівель в першу чергу направлене на забезпечення потреб держави, територіальних громад або об`єднаних територіальних громад. Отже, укладаючи договір за результатами проведення публічної закупівлі, держава фактично має право контролю за проведенням закупівлі, враховуючи і етап укладення та виконання договору.
Відповідно до приписів Закону № 2939-XII фінансовий контроль держава здійснює через органи державного фінансового контролю шляхом проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Пунктами 7, 8, 10 статті 10 Закону № 2939-XII визначено, зокрема, право органу державного фінансового контролю:
- пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства;
- порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства;
- у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства;
- звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів;
- звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.
З аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що орган фінансового контролю має право як і висувати замовникам обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення порушень шляхом припинення зобов`язань за укладеним договором, так і право на ініціювання питання про визнання договору недійсним. У свою чергу, статтею 43 Закону № 922-VIII регламентовано вичерпний перелік підстав для автоматичного визнання договору закупівлі нікчемним. Також орган фінансового контролю має право звертатися до суду лише у визначених випадках: у разі невиконання підконтрольною установою висунутих вимог, або у випадку не здійснення повернення коштів у дохід держави.
Отже, чинним законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень в залежності від виду цих порушень. Окрім того, враховуючи, що при укладенні договорів за результатами публічних закупівель використовуються саме бюджетні кошти, то лише держава через свій відповідний орган має повноваження щодо обрання форми припинення нецільового використання цих коштів.
Таким чином, враховуючи правові позиції Верховного Суду у цій категорії справ, Держаудитслужба мала повноваження щодо визначення одного із варіантів усунення встановлених порушень як розірвання договору.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 01 лютого 2024 року у справі № 260/3428/21.
Отже, визнання законними вимог висновку щодо усунення порушень, зокрема, шляхом розірвання зобов`язання, спричинює припинення зобов`язань за укладеним договором між позивачем та переможцем процедури закупівлі, про що вірно зазначив суд першої інстанції.
Виходячи з викладеного, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, і доводами апеляційної скарги зазначених обставин не спростовано, що судом першої інстанції правильно були застосовані норми матеріального та процесуального права, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновку суду першої інстанції і не можуть бути підставою для скасування рішення суду, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення. 
Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 315, ст.ст. 316, 321, 322 КАС України, суд, - 

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління капітального будівництва виконкому Криворізької міської ради - залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 березня 2026 року - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення в повному обсязі. 
В повному обсязі постанова складена 07 липня 2026 року.

Головуючий - суддя Д.В. Чепурнов 

суддя В.В. Кальник 

суддя С.В. Сафронова