П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
------------------------
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 липня 2026 р.	м. Одеса	Справа № 420/8326/23	
Головуючий в 1 інстанції: Пекний А.С.
Дата і місце ухвалення 15.08.2023р., м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
Головуючого судді: Бойка А.В.,
суддів: Голуб В.А., 
Осіпова Ю.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області, директора Державного бюро розслідувань ОСОБА_5, директора Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, Козленка Олександра Олександровича, Державного бюро розслідувань, Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, про визнання дій протиправними та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В :
У квітні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Одеської області, директор Державного бюро розслідувань ОСОБА_5, директор Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, Козленко Олександр Олександрович, Державне бюро розслідувань, Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташоване у місті Миколаєві, про визнання дій протиправними та скасування рішення, в якому просив: 
- визнати протиправними дії ВКДКА по ухваленню рішення від 23 лютого 2023р. №ІІ-004/2023 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України;
- скасувати п.172 рішення ВКДКА від 23 лютого 2023р. №ІІ-004/2023 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2023 року, залишеним без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 21 грудня 2023 року, було відмовлено у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про визнання дій протиправними та скасування рішення.
Постановою Верховного Суду від 05 березня 2026 року скасовано постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 21 грудня 2023 року та направлено справу на новий судовий розгляд до суду апеляційної інстанції.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.03.2026 року справу № 420/8326/23 передано на розгляд колегії П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача - Скрипченка В.О., суддів Голуб В.А., Осіпова Ю.В.
Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 26.03.2026 року було задоволено заяву про самовідвід судді Скрипченка В.О. у справі №420/8326/23 та відведено суддю Скрипченка В.О. від участі у розгляді справи №420/8326/23. Справу №420/8326/23 передано на повторний розподіл в порядку, встановленому частиною 1 статті 31 КАС України.
Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.03.2026 року, справу № 420/8326/23 передано на розгляд колегії П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача - Бойка А.В., суддів Голуб В.А., Осіпова Ю.В.
Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 20.04.2026 року колегією суддів у складі судді-доповідача - Бойка А.В., суддів Голуб В.А., Осіпова Ю.В. прийнято до провадження справу №420/8326/23 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2023 року.
У поданій апеляційній скарзі апелянт посилався на те, що в даному випадку були відсутні підстави для порушення дисциплінарного провадження за поданими директором Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 та директором Територіального управління Державного бюро розслідувань., розташованого у місті Миколаєві Козленка Олександра Олександровича на дії адвоката ОСОБА_1 через те, що вони не містили ознак вчинення адвокатом дисциплінарного порушення.
Апелянт також посилався на порушення ВКДКА його права бути присутнім під час розгляду своїх клопотань і скарг на засіданнях колегіальних органів та давати пояснення щодо суті клопотань і скарг (надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на потвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, правовою допомогою адвоката).
В апеляційній скарзі вказано, що голова ВКДКА тричі не повідомляв позивач про місце, день та засідання ВКДКА не лише за десять днів до його проведення, а і взагалі, що унеможливило участь для адвоката-скаржника взяти участь у засіданні ВКДКА та вчиняти дії, передбачені 3.12, 3.16 Регламенту ВКДКА, зокрема, унеможливити доступ сторонніх осіб до розгляду питань, пов`язаних із збереженням адвокатської таємниці.
Позивач наголосив на тому, що норми пунктів 3.12-3.16 Регламенту ВКДК передбачають реалізацію права учасника засідання на фізичну участь у ньому, оскільки таке право передбачає не лише формальну дію на подання заяви, але й забезпечує можливість застосування процедур, які передбачені статтями 18, 19 Закону України "Про звернення громадян" та п. 6 ч. 1 ст. 20 Закону № 5076-VI, а не лише Регламенту.
В апеляційній скарзі апелянт вказував на порушення відповідачем строків розгляду скарг, а також строку притягнення його до дисциплінарної відповідальності.
Апелянт вважає, що судом першої інстанції надана невірна правова оцінка наступним обставинам:
- проведення засідання ВКДКА без повідомлення адвоката про місце, день і час його проведення; 
- використання як підстав для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності обставин, які виникли в рамках адміністративних проваджень у справах: 420/12685/21, 420/12688/21, 420/14607/21, 420/15119/21, 420/15121/21, 420/15616/21, 420/15618/21, 420/16398/21, 420/16399/21,420/16400/21 за межами річного строку, встановленого нормами ч. 2 статті 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та п. 13 Положення, що є протиправними діями та рішенням ВКДКА;
- рішення ВКДКА не містить жодного посилання на результати розгляду скарги адвоката ОСОБА_1. на рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 04.10.2022, що є доказом її не розгляду взагалі; 
- ВКДКА протиправно надавалася оцінка обставинам діяльності адвоката за відсутності повноважень надавати таку оцінку та за відсутності підстав застосування дискреції.
З огляду на викладене апелянт просив скасувати рішення Одеського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2023 року та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне:
Судом першої інстанції встановлено, що на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області 05.07.2022 року надійшла скарга Директора Державного бюро розслідувань ОСОБА_5. на дії позивача ОСОБА_1 , як адвоката.
На адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області 05.07.2022 року надійшла скарга Директора Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, ОСОБА_2 на дії адвоката ОСОБА_1 .
Протокольним рішенням дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 09.08.2022 дисциплінарні провадження за скаргами Директора Державного бюро розслідувань ОСОБА_5. на дії позивача ОСОБА_1 та Директора Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, ОСОБА_2 об`єднані в одне провадження.
09.08.2022 року та 11.08.2022 року до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області надійшли письмові пояснення адвоката ОСОБА_1 на зазначені скарги.
Відповідно до довідки від 05.09.2022 року, член дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області ОСОБА_3 дійшов висновку, що в діях адвоката ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого частиною першою статті 4, частиною першою статті 11, пунктами 1, 6 статті 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», статтею 7, частиною другою статті 11, статтями 12, 19, 25, частиною другою статті 27, статтями 42, 45 Правил адвокатської етики та запропонував порушити відносно адвоката ОСОБА_1 дисциплінарну справу.
06.09.2022 року за результатами розгляду скарг Директора Державного бюро розслідувань ОСОБА_5. на дії позивача ОСОБА_1 та Директора Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_2 на дії адвоката ОСОБА_1., довідки та матеріалів перевірки, Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Одеської області у складі дисциплінарної палати прийняла рішення про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 .
Член дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області ОСОБА_4 склав окрему думку стосовно рішення від 06.09.2022.
Рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 06.09.2022 про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 не оскаржувалось.
04.10.2022 року Дисциплінарною палатою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області за результатами розгляду дисциплінарної справи стосовно позивача було прийнято рішення про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк 9 (дев`ять) місяців.
Член дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області Маслов В.Г. склав окрему думку стосовно рішення від 04.10.2022.
07.11.2022 року до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від Директора Державного бюро розслідувань ОСОБА_5. надійшла скарга, направлена поштою 03.11.2022.
09.11.2022 року адвокат ОСОБА_1 також звернувся до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури зі скаргою на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 04.10.2022 року.
Листом № 1677 від 08.12.2022 року Голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури доручив члену Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Клечановському Ю.І. провести перевірку відомостей та фактів, які викладені у скарзі.
Листом Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № 1662 від 08.12.2022 ОСОБА_1 та Директора Державного бюро розслідувань ОСОБА_5. було повідомлено про призначення розгляду їх скарг на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області в засіданні Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури дистанційно - в режимі відеоконференції, на 23.12.2022 року.
До Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури 21.12.2022 за вх. № 18314 за підписом Директора Державного бюро розслідувань ОСОБА_5. надійшла заява Державного бюро розслідувань про бажання взяти участь у засіданні через представників Свистунова А.В. та Загороднюка Д.А.
Від позивача надійшло повідомлення 21.12.2022 за вх. № 18315 про неможливість взяти участь у засіданні Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури в режимі онлайн.
До Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури 21.12.2022 за вх. № 18313 надійшли пояснення адвоката ОСОБА_1. на скаргу Директора Державного бюро розслідувань ОСОБА_5. на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 04.10.2022.
22.12.2022 року за вх. № 18330 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури надійшли додаткові пояснення від Державного бюро розслідувань.
Листом Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 28.12.2022 № 1715 скаржників було повідомлено про відкладення розгляду питання порядку денного на наступне засідання Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Листом Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № 47 від 12.01.2023 Державне бюро розслідувань та ОСОБА_1 було повідомлено про призначення засідання Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури з розгляду їх скарг на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області на 27.01.2023 року.
До Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури 20.01.2021 за № 18421 надійшли додаткові пояснення представника Державного бюро розслідувань до скарги Директора Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 04.10.2022 року.
До Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури 23.01.2023 за № 18436 надійшли пояснення ОСОБА_1 щодо додаткових пояснень представника Державного бюро розслідувань.
Від Державного бюро розслідувань 23.01.2023 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за вх. № 18439 надійшла заява про бажання брати участь у засіданні Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, призначеному на 27.01.2023, у режимі відеоконференції.
До Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури 26.01.2023 за вх. № 18455 від представника Державного бюро розслідувань надійшли доповнення до додаткових пояснень до скарги Директора Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 04.10.2022.
Листом № 116 від 26.01.2023 Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури звернулася до Одеського окружного адміністративного суду з проханням надати копії рішень суду у справі № 420/16400/21.
В засіданні Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури 27.01.2023 було відкладено розгляд скарг Державного бюро розслідувань та ОСОБА_1 , про що повідомлено скаржників листом № 162 від 02.02.2023.
Листом Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № 174 від 09.02.2023 Державне бюро розслідувань та ОСОБА_1 повідомлено про призначення засідання Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури дистанційно - в режимі відеоконференції на 23.02.2023 на 09 год 00 хв.
20.02.2023 року за вх. № 18550 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури надійшли пояснення ОСОБА_1 щодо доповнень до додаткових пояснень представника Державного бюро розслідувань.
20.02.2023 року за вх. № 18549 від Державного бюро розслідувань до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури надійшла заява про бажання брати участь у засіданні Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, призначеному на 23.02.2023, у режимі відеоконференції.
До Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури 20.02.2023 за вх. № 18555 надійшла відповідь Одеського окружного адміністративного суду від 14.02.2023, до якої додано належним чином засвідчені ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 28.10.2021, постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 22.12.2021, постанову Верховного Суду у складі суддів Касаційного адміністративного суду від 01.12.2022 у справі № 420/16400/21.
В засіданні Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, що відбулося 23.02.2023, було прийнято рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №ІІ-004/2023, яким скаргу адвоката ОСОБА_1. залишено без задоволення; скаргу Директора Державного бюро розслідувань ОСОБА_5. задоволено; рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 04.10.2022 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на дев`ять місяців скасовано; ухвалено нове рішення про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.
Листом Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № 319 від 13.03.2023 копія рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури була направлена на електронні адреси ОСОБА_1 та Державного бюро розслідувань, зазначені ними у скаргах.
Не погоджуючись з прийнятим Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури рішенням від 23.02.2023 року №ІІ-004/2023, позивач оскаржив його до суду, посилаючись на його протиправність та необґрунтованість.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції погодився з висновками відповідача, що позивачем порушено вимоги статті 7, частини 2 статті 11, статей 12, 19, 25, частини 2 статті 27, статей 42, 45 Правил адвокатської етики, оскільки ним допущено зловживання процесуальними правами внаслідок нехтування ним своїми обов`язками як адвоката надавати професійну правничу (правову) допомогу клієнту, здійснювати його захист та представництво компетентно і добросовісно, дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог Правил адвокатської етики.
Суд дійшов висновку, що під час перегляду рішення КДКА Одеської області Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури надавала оцінку доводам усіх скаржників, у тому числі і позивача, перевіряла повноту установлення обставин у дисциплінарній справі та умотивованість прийнятого КДКА Одеської області рішення, визначила, які саме дії позивача є дисциплінарним проступком та яка його кваліфікація, а також виклала обґрунтування доцільності обрання саме такого виду дисциплінарного стягнення, як позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю.
Також за висновком суду першої інстанції, відповідачем при прийнятті оскарженого рішення стосовно позивача не було допущено таких порушень процедури притягнення до дисциплінарної відповідальності, які б нівелювали установлені в ході дисциплінарного провадження обставини вчинення проступку та надану їм оцінку.
Суд вважав, що відповідач при вирішенні питання про обрання дисциплінарного стягнення урахував усі обставини, установлені під час дисциплінарного провадження, та в межах своєї виключної компетенції надав їм оцінку як таким, що підтверджують вчинення позивачем дисциплінарного проступку у вигляді систематичного порушення правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, з урахуванням висновків та вказівок Верховного Суду, викладених у постанові від 05 березня 2026 року у даній справі, ухваленої за результатом перегляду судових рішень суду першої та апеляційної інстанції, які відповідно до ч. 5 ст. 353 КАС України є обов`язковими для суду апеляційної інстанції при новому розгляді справи.
Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Відповідно до частин першої та третьої статті 2 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатура України - це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.
З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.
За правилами частини першої статті 4 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.
Професійні обов`язки адвоката визначені у статті 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Пунктом 4 частини першої статті 32 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що право на заняття адвокатською діяльністю припиняється шляхом анулювання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю у разі накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю.
Накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України (пункт 4 частини другої статті 32 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).
Згідно з частинами першою та другою статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.
Дисциплінарне провадження - це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
За приписами статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.
Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.
Пунктом 3 частин першої статті 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень, зокрема, для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.
Відповідно до частини другої статті 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.
Згідно з частиною першою статті 36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.
За приписами статті 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.
Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.
За результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу. Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини (частина перша статті 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).
Відповідно до статті 42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.
Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури протягом десяти днів з дня отримання заяви (скарги) витребовує матеріали дисциплінарної справи у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та забезпечує розгляд скарги на рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи.
Частиною восьмою статті 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.
Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є колегіальним органом, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури (абзац перший частини першої статті 52 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).
Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 52 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури розглядає скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.
Частиною п`ятою статті 52 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право: 1) залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін; 2) змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури; 3) скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення; 4) направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.
Рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття (частина сьома статті 52 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).
Зі змісту рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 23.02.2023 року вбачається, що підставою для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді позбавлення права на зайняття адвокатською діяльністю став висновок Комісії про систематичне порушення ним правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури. 
ВКДКА за наслідками розгляду скарг директора ДБР ОСОБА_5 та адвоката ОСОБА_1 на рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 04.10.2022 року, встановила, що 20 червня 2021 року між адвокатом Єрмолатіним Віктором Івановичем та ОСОБА_6 було укладено договір № 14 про надання правничої (правової допомоги), відповідно до п. 1.1. якого адвокат зобов`язався надавати Клієнту консультації з питань кримінального, цивільного, господарського, адміністративного та податкового права, надавати Клієнту правову допомогу щодо захисту прав та інтересів останнього в усіх судах (незалежно від спеціалізації), стороною у яких є Державне бюро розслідувань, його територіальні управління та працівники; представляти у них інтереси Клієнта та здійснювати його захист з усіх питань.
На підставі вказаного договору адвокатом подано позовні заяви до суду в інтересах ОСОБА_6 , в яких відповідачами є ДБР, ТУ ДБР, їх посадові особи.
З доданих до матеріалів дисциплінарної справи документів ВКДКА встановила, що деякі позовні заяви, подані адвокатом Єрмолатіним В.І., задоволені судами, деякі залишені без розгляду, велика кількість позовних заяв залишені без задоволення. Одночасно, в ряді справ, судовими рішеннями було встановлено в діях ОСОБА_6 , інтереси якого представляє адвокат Єрмолатін В.І., зловживання процесуальними правами. Такі рішення переглянуті в апеляційному та касаційному порядку, та залишені без змін. 
У рішенні від 23.02.2023 року зазначено, що ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 01.11.2021 року по справі № 420/12685/21 суд дійшов висновку щодо наявності у діях заявника ОСОБА_6 зловживання процесуальними правами, а саме подання декількох позовних заяв, що стосуються одного й того ж предмета спору, заявлених з одних ті тих самих підстав, чим вчинено дії з метою маніпуляції автоматизованим розподілом справ між суддями. Позовна заява у даній справі підписана адвокатом Єрмолатіним В.І. в інтересах ОСОБА_6 .
Ухвалами Одеського окружного адміністративного суду від 06.10.2021 року по справі № 420/12688/21, від 26.10.2021 року по справі № 420/16398/21, від 26.10.2021 року по справі № 420/16399/21 ОСОБА_6 попереджено про неприпустимість зловживання процесуальними правами. Позовні заяви у даній справі підписані адвокатом Єрмолатіним В.І. в інтересах ОСОБА_6 . 
В ухвалі Одеського окружного адміністративного суду від 28.10.2021 року по справі №420/16400/21 (за позовом ОСОБА_6 , який підписано адвокатом Єрмолатіним В.І.) суд дійшов висновку, що вимоги позивача у справах № 420/15618/21 та № 420/16400/21 в частині вимог до того самого відповідача обґрунтовані одними і тими ж підставами, а саме суперечністю нормам спеціального Закону України «Про доступ до публічної інформації». У зв`язку з цим суд залишив без розгляду позов в певній частині. 
Як зазначено у рішенні ВКДКА, у постанові Верховного Суду у складі суддів Касаційного адміністративного суду від 01.12.2022 року по справі № 420/16400/21, ухваленій за результатами розгляду касаційної скарги адвоката ОСОБА_1. на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 28.10.2021 року та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 22.12.2021 року по справі №420/16400/21, Верховний Суд вказав, що звернення позивача до суду в обох випадках обумовлено відмовою Державного бюро розслідувань в наданні позивачу запитуваної інформації, оскільки така віднесена до інформації з обмеженим доступом на підставі пункту 1.2. Переліку відомостей, що становлять службову інформацію у центральному апараті та територіальних управліннях Державного бюро розслідувань, який затверджено Наказом Державного бюро розслідувань від 29.06.2021 № 373. Отже, оскільки спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав вирішується у справі № 420/15618/21, суди, керуючись приписами пункту 3 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, дійшли правильного висновку про наявність правових підстав для залишення позову без розгляду в частині. Верховний Суд зауважив, що певні розбіжності у формулюванні підстав або предмету позову, не змінюють змісту спірних правовідносин та не можуть свідчити про нетотожність спору. 
З огляду на викладене Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури дійшла висновку, що дії адвоката ОСОБА_1. свідчать про сутяжництво, а саме: багаторазові звернення до суду особою із тотожними або аналогічними позовами після вирішення справи судом з метою домогтися нового розгляду справи, що вже вирішена судом за допомогою модифікації предмета чи підстави позову, введення нових учасників процесу тощо, а також випадки, коли особа систематично звертається до суду до одного й того самого або різних відповідачів з метою надокучити своєму процесуальному опоненту, потурбувати його, завдати йому шкоди тощо.
Також ВКДКА погодилась з висновком КДКА Одеської області в складі дисциплінарної палати, що адвокатський запит адвоката ОСОБА_1. від 26.09.2022 № 24, поданий до Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області в інтересах самого себе, грубо суперечить положенням ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та порушує вимоги статті 7 Правил адвокатської етики. 
Що стосується висловлювань адвоката ОСОБА_1., викладених в процесуальних документах, та про які зазначено в рішенні КДКА регіону від 04.10.2022 року, ВКДКА, посилаючись на положення Правил адвокатської етики, погодилась з висновком регіональної КДКА стосовно того, що процесуальні документи не є майданчиком для демонстрації власного суб`єктивного ставлення адвоката до посадових осіб процесуального опонента, а вживання висловів, які виходять за межі стриманості та коректності, є неприпустимим для адвоката.
Одночасно ВКДКА зазначила, що регіональна КДКА не надала оцінку висловам адвоката ОСОБА_1 стосовно Президента України, а саме, що Президент призначає керівника ДБР не маючи повноважень. Таке твердження адвоката за висновком ВКДКА не відповідає діючому законодавству, оскільки відповідно до вимог ч. 1 ст. 11 Закону України «Про Державне бюро розслідувань», директор Державного бюро розслідувань призначається на посаду Президентом України за поданням комісії з проведення конкурсу на зайняття посади Директора Державного бюро розслідувань. 
Враховуючи вищезазначене, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури погодилась з висновком КДКА Одеської області, що адвокат ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок, передбачений п. 3 ч. 2 ст. 34 Закону «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» - порушення правил адвокатської етики, оскільки не дотримався вимог статей 7, 11, 12, 12-1, 19, 25, 27, 42, 45 Правил адвокатської етики. 
В свою чергу ВКДКА не погодилась з висновком дисциплінарної палати КДКА Одеської області щодо кваліфікації дій адвоката як систематичного порушення Правил адвокатської етики та застосування дисциплінарного стягнення відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
ВКДКА вбачала в діях адвоката ОСОБА_1 систематичне порушення Правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури.
Також у рішенні від 23.02.2023 року ВКДКА вказала на те, що у «запереченні на відзив Антона Свистунова на позовну заяву» по справі № 420/24231/21 адвокат Єрмолатін В.І., як представник позивача Тутевича О.А., зазначив: «На думку знову приходить крилатий вислів із фільму « 17 миттєвостей весни» (мовою оригіналу) - Все настолько глупо и непрофессионально, что работать практически совершенно невозможно. Невозможно понять логику непрофессионала. - А может, он хитрый профессионал?». Також вказано, що поряд з цитатою, в тексті заперечення адвокат розмістив картинку, на якій зображено особу з символікою націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарного режиму.
Ідентичне зазначено також у «адміністративній позовній заяві», спрямованій до Одеського окружного адміністративного суду за підписом адвоката ОСОБА_1., як представника позивача Тутевича О.А., до відповідачів: виконуючого обов`язки начальника відділу організації прийому громадян, розгляду звернень та запитів Управління забезпечення діяльності Державного бюро розслідувань Лесика Андрія Йосиповича, виконуючого обов`язки директора Державного бюро розслідувань ОСОБА_5, Державного бюро розслідувань про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії.
Посилаючись на положення ч. 1 ст. 4 Закону України « Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», згідно якої виготовлення, поширення, а також публічне використання символіки комуністичного тоталітарного режиму, символіки націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарного режиму, у тому числі у вигляді сувенірної продукції, публічне виконання гімнів СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних та автономних радянських республік або їх фрагментів на всій території України заборонено, ВКДКА вказала, що адвокат Єрмолатін В.І., представляючи інтереси ОСОБА_6 , використав y процесуальних документах до суду заборонену символіку націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарного режиму. Такими діями, на думку ВКДКА, адвокат підриває авторитет адвокатури України, оскільки порушує один з основних принципів адвокатської діяльності - принцип законності. Як зазначено у рішенні, використовуючи символіку нацистського режиму адвокат спотворює сутність громадське призначення адвокатської професії, підриває повагу до неї в суспільстві. Основна загроза таких дій адвоката, на думку ВКДКА, полягає у тому, що іншим адвокатам здійснюється посил про можливість недотримання принципу законності та про можливість уникнення відповідальності за це, що свідчить про підрив авторитету адвокатури в цілому.
З огляду на все вищезазначене ВКДКА дійшла висновку про наявність підстав для застосування до адвоката дисциплінарного стягнення, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 32 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
За наслідком розгляду скарг на рішення дисциплінарної палати КДКА Одеської області від 04.10.2022 року, ВКДКА залишила без задоволення скаргу адвоката ОСОБА_1 , а скаргу директора Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 - задовольнила; скасувала рішення дисциплінарної палати КДКА Одеської області від 04.10.2022 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на дев`ять місяців та ухвалила нове рішення про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього дисциплінарного стягнення вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.
Колегія суддів звертає увагу на те, що здійснюючи касаційний перегляд рішення Одеського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2023 року та постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 21 грудня 2023 року, Верховний Суд у постанові від 05 березня 2026 року у даній справі надав оцінку доводам позивача стосовно застосування судом апеляційної інстанції приписів частини другої статті 35 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду від 30.10.2019 у справі №825/533/16, а саме доводам позивача про притягнення його до дисциплінарної відповідальності за обставинами, що виникли за межами річного строку, встановленого нормами частини другої статті 35 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність". 
З цього приводу Верховний Суд вказав на те, що Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури кваліфікувала як дисциплінарний проступок не конкретні дії позивача щодо подання до суду позовних заяв, а врахувала всі процесуальні дії адвоката в процесі розгляду справ упродовж липня 2021 року - жовтня 2022 року. 
За висновком Верховного Суду позивач помилково пов`язує моментом вчинення дисциплінарного проступку з днем реєстрації позовних заяв у справах № 420/12685/21, № 420/12688/21, № 420/14607/21, № 420/15119/21, № 420/15121/21, № 420/15616/21, № 420/15618/21, № 420/16398/21, № 420/16399/21, № 420/16400/21, що в своє чергу призвело до неправильного розуміння позивачем того, що притягнення його до дисциплінарної відповідальності за межами річного строку з дня вчинення дисциплінарного проступку. 
Надаючи оцінку доводам позивача про прийняття рішень неповноважним складом дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області, оскільки у 9 членів дисциплінарної палати повноваження закінчилися, а також неповноважним складом Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, оскільки у 18 її членів закінчилися повноваження, Верховний Суд вказав на те, що наведені позивачем аргументи у цій частині є зміною підстав позову в суді касаційної інстанції, що з огляду на положення частини четвертої статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України, не допускається.
Верховний Суд зазначив, що не має повноважень надавати оцінку правильності застосування судами попередніх інстанцій правових норм під час надання ними юридичної оцінки законності спірного рішення з підстав позову, на яких вимоги позивача не ґрунтувалися безпосередньо під час звернення до суду першої інстанції і за відсутності прийнятої судом до розгляду заяви про зміну підстав позову у визначеному Кодексом адміністративного судочинства України порядку.
Щодо доводів позивача про порушення відповідачем вимог Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури в частині повідомлення адвоката про місце, день і час засідання, чим позбавлено його права бути присутнім під час розгляду скарг та давати пояснення щодо таких, суд касаційної інстанції звернув увагу на те, що суд апеляційної інстанції виснував про належне повідомлення відповідачем позивача про місце, день та час засідання. Проте, як вказав Верховний Суд, суд апеляційної інстанції не врахував, що позивач повідомляв відповідача про відсутність можливості брати участь у засіданні Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури у режимі відеоконференції. 
Верховний Суд виснував, що з огляду на доводи ОСОБА_1 у апеляційній скарзі про проведення відповідачем засідання без повідомлення позивача про місце, день та час засідання та ураховуючи посилання позивача не незаконність висновку рішення суду першої інстанції про обґрунтованість обраного відповідачем виду дисциплінарного стягнення, суд апеляційної інстанції мав би перевірити чи було повідомлення позивача про дату та час засідання дистанційно - в режимі відеоконференції, достатнім для розгляду скарг директора Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 та адвоката ОСОБА_1. з точки зору перевірки обґрунтованості рішення, тобто чи було прийнято таке з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.
Крім того, як вказав Верховний Суд, указуючи на вмотивованість спірного рішення в частині обрання виду дисциплінарного стягнення, суд апеляційної інстанції, здійснюючи оцінку підставам для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, не надав оцінки пропорційності застосованого дисциплінарного стягнення. За обставинами цієї справи, до позивача застосовано найсуворіший вид дисциплінарного стягнення, що становить істотне втручання у право позивача на здійснення професійної діяльності, а тому, як вказав Верховний Суд, суд апеляційної інстанції мав би перевірити пропорційність такого втручання, що указує на неповне з`ясування апеляційним судом обставин справи. 
Ураховуючи викладене, Верховний Суд вважав, що висновок суду апеляційної інстанції щодо правомірності спірного рішення є передчасним і таким, що зроблений без повного з`ясування обставин, які мають значення для вирішення справи. 
За положеннями ч. 5 ст. 353 КАС України, висновки і мотиви, з яких скасовані рішення, є обов`язковими для суду першої або апеляційної інстанції при новому розгляді справи.
З урахуванням висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 05 березня 2026 року у дані справі, колегія суддів вважає за необхідне надати оцінку доводам апелянта ОСОБА_1 стосовно порушення ВКДКА при розгляді скарг на рішення дисциплінарної палати КДКА Одеської області від 04.10.2022 року вимог Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури в частині повідомлення адвоката про місце, день і час засідання.
У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 вказував на те, що головою ВКДКА тричі не повідомлялося позивачу про місце, день та засідання ВКДКА не те, що за десять днів до його проведення, а і взагалі, що унеможливило участь для адвоката-скаржника у засіданні ВКДКА та вчиняти дії, передбачені п. 3.12, 3.16 Регламенту.
На думку апелянта, суд помилково ототожнив повідомлення про місце, день та час проведення засідання ВКДКА (що є обов`язком ВКДКА) з повідомленням про можливість взяти участь у засіданні дистанційно - у режимі відеоконференції за наявності технічної можливості (що є правом учасника засідання). За вказаного позивач вважав безпідставним висновок суду першої інстанції про те, що позивачу було забезпечено можливість реалізувати права, визначені статтею 40 Закону №5076-VI, статтями 44, 45, 46 Положення та пунктами 3.12, 3.13, 3.14, 3.31 Регламенту, і позивач цим скористався, надавши неодноразово письмові пояснення на скаргу ДБР та додаткові пояснення.
За положеннями статті 40 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.
Частиною другою цієї статті передбачено, що розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.
Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правничою допомогою адвоката.
У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.
Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці (ч. 3 ст. 40 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»). 
На момент виникнення спірних правовідносин був чинний Регламент Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затверджений рішенням Ради адвокатів України від 4-5 липня 2014 року (далі - Регламент), який визначав порядок роботи ВКДКА, її засідань та прийняття рішень з питань, що належать до її повноважень.
Пунктом 3.1 Регламенту передбачено, що формою роботи ВКДКА є засідання. Голова ВКДКА скликає засідання, визначає місце, день та час його проведення, порядок розгляду питань порядку денного, а також доповідачів.
Згідно п. 3.2 Регламенту, про місце, день, час та перелік питань порядку денного засідання ВКДКА, члени ВКДКА та інші особи, які мають право брати участь у засіданнях, повідомляються із зазначенням місця, дня та часу проведення засідання, не пізніше як за десять днів до дня його проведення шляхом повідомлення, відправленого засобами поштового зв`язку або кур`єром, або електронною поштою та/або розміщення інформації на офіційному сайті ВКДКА.
Підпунктом 3.2.1 пункту 3.2 Регламенту визначено, що розгляд скарг на рішення КДКА регіону про порушення дисциплінарної справи, про відмову в порушенні дисциплінарної справи; скарг на дії чи бездіяльність КДКА регіону; клопотання адвоката про вжиття заходів забезпечення розгляду скарги у ВКДКА, відбувається на засіданні ВКДКА без участі сторін. Сторони за даними категоріями скарг повідомляються про розгляд їх скарг шляхом розміщення інформації на офіційному сайті ВКДКА.
Пунктом 3.7 Регламенту передбачено, що члени ВКДКА беруть участь у засіданні комісії безпосередньо. Не допускається голосування за дорученням або передача голосу іншому члену комісії. У разі проведення дистанційного засідання ВКДКА, всі члени ВКДКА приймають участь у засіданні дистанційно - в режимі відеоконференції.
Згідно п. 3.11 Регламенту, учасниками засідання комісії є особи, питання стосовно яких включені до проекту порядку денного відповідного засідання, а також їхні представники та інші особи, запрошені для участі у засіданні у випадках, передбачених законодавством України або цим Регламентом.
За положеннями п. 3.12 Регламенту, учасники засідання ВКДКА мають право заявити відвід члену (членам комісії) за наявності підстав, передбачених цим Регламентом та Положенням про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність; надавати усні чи письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи; заявляти клопотання; з дозволу головуючого висловлювати свої міркування з питань, що розглядаються; ставити питання іншим учасникам засідання; оголошувати клопотання адвоката про вжиття заходів забезпечення розгляду скарги у ВКДКА, висловлювати заперечення. 
Пунктом 3.14 Регламенту передбачено, що учасники засідання мають право бути присутніми на засіданнях ВКДКА; надавати пояснення та відомості, необхідні для прийняття рішення із питання, що розглядається.
Згідно п.п. 3.14.1 п. 3.14 Регламенту, учасники засідання за скаргами на рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи, у разі наявності технічної можливості, мають право взяти участь у засіданні дистанційно - у режимі відеоконференції. Зазначені учасники за два дні до початку засідання повинні повідомити ВКДКА про бажання взяти участь у засіданні дистанційно в режимі відеоконференції, та направити на адресу електронної пошти ВКДКА документи, що підтверджують особу учасника, та, у разі наявності, особу представника, а також документи, що підтверджують повноваження такого представника, передбачені пунктом 6 статті 14 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність. Такі документи повинні бути підписані за допомогою електронного цифрового підпису.
Відповідно до п.п. 3.14.2 п. 3.14 Регламенту, розгляд скарг на рішення КДКА регіону про порушення дисциплінарної справи, про відмову в порушенні дисциплінарної справи, скарг на дії чи бездіяльність КДКА регіону, клопотання адвоката про вжиття заходів забезпечення розгляду скарги у ВКДКА, відбувається на засіданні ВКДКА без участі сторін.
Відсутність учасника засідання не перешкоджає розгляду питання, включеного до порядку денного ВКДКА, за виключенням висновку комісії щодо необхідної особистої участі учасників та/або отримання додаткових пояснень в інший спосіб (п. 3.15 Регламенту).
Відповідно до п. 3.16 Регламенту, засідання ВКДКА проводяться гласно і відкрито, із загальним обговоренням питань порядку денного. 
Підпунктом 3.16.1 пункту 3.16 Регламенту передбачено, що засідання ВКДКА може проводитися дистанційно: онлайн (в режимі реального часу при підключенні до Інтернету) за допомогою програм, відеоконференцзв`язку та інших засобів комунікації. Рішення про проведення дистанційного засідання ВКДКА приймається Головою ВКДКА.
Аналогічні норми містить п. 611 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затверджене рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року № 120, а саме, що засідання ВКДКА може проводитися дистанційно: онлайн (в режимі реального часу при підключенні до Інтернету) за допомогою програм, відеоконференцзв`язку та інших засобів комунікації. Рішення про проведення дистанційного засідання ВКДКА приймається Головою ВКДКА.
Таким чином нормами статті 40 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а також Регламенту ВКДКА передбачено право осіб, щодо яких ВКДКА приймаються рішення, брати участь у засіданнях ВКДКА, надавати пояснення, заявляти відводи членам ВКДКА тощо.
Дане право забезпечується шляхом повідомлення таких осіб не пізніше, ніж за 10 днів до проведення засідання ВКДКА про місце, день та час його проведення шляхом повідомлення, відправленого засобами поштового зв`язку або кур`єром, або електронною поштою та розміщення інформації на офіційному сайті ВКДКА.
Судом встановлено, що 05.12.2022 на адресу ВКДКА надійшла дисциплінарна справа відносно адвоката ОСОБА_1., після чого листом № 1677 від 08.12.2022 Голова ВКДКА доручив члену ВКДКА Клечановській Ю.І. провести перевірку відомостей та фактів, які викладені у скарзі.
В подальшому листом № 1662 від 08.12.2022 року ВКДКА повідомила скаржників про призначення розгляду їх скарг на 23.12.2022 року в дистанційному засіданні - в режимі відеоконференції.
Крім того у листі повідомлено скаржників, що відповідно до п. 3.14.1 Регламенту ВКДКА учасники засідання за скаргами на рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи, у разі наявності технічної можливості, мають право взяти участь у засіданні дистанційно - у режимі відеоконференції.
Вказано, що зазначені учасники за два дні до початку засідання повинні повідомити ВКДКА про бажання взяти участь у засіданні дистанційно в режимі відеоконференції, та направити на адресу електронної пошти ВКДКА документи, що підтверджують особу учасника, та, у разі наявності, особу представника, а також документи, що підтверджують повноваження такого представника, передбачені пунктом 6 статті 14 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність. Повідомлено, що такі документи повинні бути підписані за допомогою електронного цифрового підпису.
Листом від 16.12.2022 року № 31475-22/10-11-02-13355/22 директор ДБР ОСОБА_7 підтвердив отримання листа ВКДКА від 08.12.2022 року № 1662, згідно якого розгляд скарг на рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 04.10.2022 року відбудеться 23.12.2022 року в режимі відеоконференції, а також повідомив, що Державне бюро розслідувань вважає за необхідне взяти участь у розгляді скарг.
В свою чергу у відповідь на лист ВКДКА від 08.12.2022 року ОСОБА_1 листом від 21.12.2022 року № 18315 повідомив Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури про відсутність можливості особисто брати участь у засіданні ВКДКА у відеоконференції через відсутність електроенергії, а також через відсутність надійного зв`язку в мережі інтернет.
21.12.2022 року за вхід. № 18313 в ВКДКА зареєстровані письмові пояснення ОСОБА_1 .
Також 21.12.2022 року за вхід. № 18330 в ВКДКА зареєстровані додаткові пояснення Державного бюро розслідувань.
Листом від 28.12.2022 року вих. № 1715 ВКДКА повідомила Директора ДБР ОСОБА_5 та ОСОБА_1 , про те, що 23.12.2022 року на засіданні Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури розгляд скарг директора ДБР ОСОБА_5 та адвоката ОСОБА_1 на рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 04.10.2022 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 9 місяців було відкладено.
Листом від 12.01.2023 року вих. 47 ВКДКА, шляхом його направлення на електронні адреси, повідомила директора ДБР ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та директора ТУ ДБР у місті Миколаєві ОСОБА_2 про те, що засідання ВКДКА по розгляду скарг на рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 04.10.2022 року відбудеться 27.01.2023 року о 09:00 год дистанційно - в режимі відеоконференції.
Також повідомлено про те, що відповідно до п. 3.14.1 Регламенту ВКДКА учасники засідання за скаргами на рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи, у разі наявності технічної можливості, мають право взяти участь у засіданні дистанційно - у режимі відеоконференції.
Вказано, що зазначені учасники за два дні до початку засідання повинні повідомити ВКДКА про бажання взяти участь у засіданні дистанційно в режимі відеоконференції, та направити на адресу електронної пошти ВКДКА документи, що підтверджують особу учасника, та, у разі наявності, особу представника, а також документи, що підтверджують повноваження такого представника, передбачені пунктом 6 статті 14 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність. Повідомлено, що такі документи повинні бути підписані за допомогою електронного цифрового підпису.
17.01.2023 року від представника ДБР надійшли додаткові пояснення.
23.01.2023 року за вхід. № 18436 у ВКДКА зареєстровані письмові пояснення ОСОБА_1 .
У відповідь на лист ВКДКА від 12.01.2023 року вих. 47, ДБР повідомило ВКДКА про те, що ДБР вважає за необхідне прийняти участь у розгляді скарг ДБР та адвоката ОСОБА_1 на рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 04.10.2022 року в режимі відеоконференції.
Листом від 02.02.2023 року вих. № 162 ВКДКА повідомила директора ДБР ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та директора ТУ ДБР у місті Миколаєві ОСОБА_2 про те, що 27.01.2023 року на засіданні Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури розгляд скарг директора ДБР ОСОБА_5 та адвоката ОСОБА_1 на рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 04.10.2022 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 9 місяців було відкладено.
Листом від 09.02.2023 року вих. 174 ВКДКА, шляхом його направлення на електронні адреси, повідомила директора ДБР ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та директора ТУ ДБР у місті Миколаєві ОСОБА_2 про те, що засідання ВКДКА по розгляду скарг на рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 04.10.2022 року відбудеться 23.02.2023 року о 09:00 год дистанційно - в режимі відеоконференції.
Також повідомлено про те, що відповідно до п. 3.14.1 Регламенту ВКДКА учасники засідання за скаргами на рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи, у разі наявності технічної можливості, мають право взяти участь у засіданні дистанційно - у режимі відеоконференції.
Вказано, що зазначені учасники за два дні до початку засідання повинні повідомити ВКДКА про бажання взяти участь у засіданні дистанційно в режимі відеоконференції, та направити на адресу електронної пошти ВКДКА документи, що підтверджують особу учасника, та, у разі наявності, особу представника, а також документи, що підтверджують повноваження такого представника, передбачені пунктом 6 статті 14 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність. Повідомлено, що такі документи повинні бути підписані за допомогою електронного цифрового підпису.
20.02.2023 року у ВКДКА за вхід. № 18550 зареєстровані пояснення ОСОБА_1 на додаткові пояснення представника ДБР.
Листом від 17.02.2023 року № 10-8-02-3887, зареєстрованим у ВКДКА 20.02.2023 року за вхід. №18549, ДБР повідомило ВКДКА про те, що ДБР вважає за необхідне прийняти участь у розгляді скарг на рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 04.10.2022 року в режимі відеоконференції.
На засіданні ВКДКА 23.02.2023 року було прийнято рішення № ІІ-004/2023 за результатами розгляду скарг на рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 04.10.2022 року.
Колегія суддів звертає увагу на те, що наведеними вище нормами Регламенту передбачено право учасників брати участь у засіданні дистанційно - у режимі відеоконференції. Однак лише за наявності відповідної технічної можливості. При цьому у разі наявності бажання реалізації такого права учасники за два дні до початку засідання повинні повідомити ВКДКА про бажання взяти участь у засіданні дистанційно в режимі відеоконференції, та направити на адресу електронної пошти ВКДКА документи, що підтверджують особу учасника чи його представника.
За обставин даної справи Єрмолатін В.І. повідомив ВКДКА про фактичну відсутність можливості приймати участь у засіданні ВКДКА дистанційно - у режимі відеоконференції через відсутність у робочі години дня електроенергії та відсутність стабільного зв`язку в мережі інтернет.
Однак вказані обставини, викладені позивачем у листі від 21.12.2022 року № 18315 не були прийняті до уваги ВКДКА, та в подальшому засідання по розгляду скарг на рішення КДКА Одеської області також призначались у режимі відеоконференції без участі позивача. Жодних дій, направлених на забезпечення права позивача бути присутнім на засіданні ВКДКА, надавати пояснення та відомості, необхідні для прийняття рішення із питання, що розглядається, з урахуванням повідомлених позивачем обставин неможливості приймати участь у засіданні в режимі відеоконференції, ВКДКА не вчинила.
Принагідно зазначити, що позивач жодного разу не повідомляв ВКДКА про бажання взяти участь у засіданні дистанційно - у режимі відеоконференції та, відповідно, не направляв Комісії документи, що підтверджують його особу, як учасника, як то передбачено п. 3.14.1 Регламенту ВКДКА.
Однак вказане також залишилось поза увагою ВКДКА.
Зважаючи на зазначене колегія суддів вважає, що у даному випадку Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури не забезпечила позивачу реальної можливості взяти участь у засіданні ВКДКА, щоб бути почутим, а обмежилась формальним повідомленням позивача про дати, час та місце відповідних засідань в режимі відеоконференції.
Вказане свідчить про грубе порушення прав позивача на участь у розгляді дисциплінарної справи відносно нього, а також про порушення засад дисциплінарного провадження, що є безумовною підставою для скасування рішення.
Колегія суддів також звертає увагу на те, що у постанові від 05.03.2026 року Верховний Суд звернув увагу на те, що суд апеляційної інстанції, здійснюючи оцінку підставам для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, не надав оцінки пропорційності застосованого дисциплінарного стягнення.
За обставин даної справи 23.02.2023 року ВКДКА було прийнято рішення, яким скасовано рішення дисциплінарної палати КДКА Одеської області від 04.10.2022 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на дев`ять місяців та ухвалено нове рішення про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього дисциплінарного стягнення вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.
Таким чином, до позивача в даному випадку було застосовано найсуворіший вид дисциплінарного стягнення, що, як зазначив Верховний Суд, становить істотне втручання у право позивача на здійснення професійної діяльності. 
З огляду на зазначене, зважаючи на висновки Верховного Суду, апеляційний суд повинен здійснити перевірку пропорційності такого втручання.
За положеннями п. 4 ч. 1 ст. 32 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» право на заняття адвокатською діяльністю припиняється шляхом анулювання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю у разі, зокрема, накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю.
Частиною 2 цієї статті передбачено, що накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі: 1) порушення присяги адвоката України; 2) розголошення адвокатом відомостей, що становлять адвокатську таємницю, використання їх у своїх інтересах або в інтересах третіх осіб; 3) заподіяння протиправними діями адвоката, пов`язаними із здійсненням ним адвокатської діяльності, значної шкоди клієнту, якщо така шкода встановлена судовим рішенням, що набрало законної сили; 4) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України.
Верховний Суд неодноразово викладав висновок щодо меж оцінки рішень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, прийнятих за наслідками розгляду скарг щодо адвокатів. Так, у постановах Верховного Суду від 25 червня 2018 року у справі 810/1972/17, від 24 червня 2020 року у справі №813/2639/18, від 14 грудня 2020 року у справі №821/1030/17, від 10 червня 2021 року у справі №826/15590/15 було сформовано правову позицію, відповідно до якої адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Водночас, правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин і фактів прийняти рішення за правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.
Проте суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною другою статті 2 КАС України критеріям, а саме, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.
Таким чином, правову оцінку рішенню органів адвокатського самоврядування в питанні притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності суди мають надавати виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану КДКА/ВКДКА юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їхньої достатності/недостатності.
Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 10.11.2022 року у справі №826/14291/17.
Також Верховний Суд у своїх постановах неодноразово звертав увагу на те, що стосовно судового контролю за дискреційними адміністративними актами Європейський суд з прав людини виробив позицію, згідно з якою за загальним правилом національні суди повинні утриматися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак все ж суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору.
Таку позицію щодо меж дискреції суб`єкта владних повноважень неодноразово підтримувала Велика Палата Верховного Суду (зокрема у постанові від 14 листопада 2019 року у справі № 9901/619/18 і від 04 лютого 2020 року у справі №П/9901/871/18), а також Верховний Суд у постанові від 20 лютого 2020 року у справі №2040/7713/18 тощо.
Як указано в постанові Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі №826/16495/17, потреба у визначеності не означає, що органові, який ухвалює рішення, не повинні надаватися дискреційні повноваження (де це необхідно) за умови наявності процедур, що унеможливлюють зловживання ними. 
Дискреційне повноваження щодо встановлення наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку, підстав для прийняття відповідного рішення КДКА у дисциплінарній справі відносно позивача, не означає, що орган, який ухвалює рішення в межах дискреції, не покладає на нього обов`язок дотримуватися власних процедур, встановлених ним самим.
Так, у постанові Верховного Суду від 25 липня 2019 року у справі №826/13000/18 зазначено, що правова процедура («fair procedure» - справедлива процедура) є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів органами публічної влади. Установлена правова процедура є важливою гарантією недопущення зловживання з боку органів публічної влади під час прийняття рішень та вчинення дій, які повинні забезпечувати справедливе ставлення до особи.
Водночас, вказана доктрина стосується усіх суб`єктів владних повноважень зокрема ВКДКА, яка є стороною у правовідносинах з особою - адвокатом, має публічно-правовий характер, діяльність якого у сфері дисциплінарного провадження чітко регламентується Законом та іншими нормативними актами.
Такий висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 17.09.2020 у справі №1740/2484/18.
Як встановлено судом, КДКА в Одеській області, ухвалюючи рішення від 04.10.2022 року дійшла висновку, що адвокат ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок, передбачений п. 3 ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (порушення Правил адвокатської етики), який виявився у систематичному порушенні вимог ч. 1 ст. 4, ч. 1 ст. 11, п.п. 1, 6 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ст. 7, ч. 2 ст. 11, ст.ст. 12, 19, 25, ч. 2 ст. 27, ст.ст. 42, 45 Правил адвокатської етики.
В свою чергу за наслідком розгляду скарг на рішення КДКА в Одеській області від 04.10.2022 року, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури погодилась з висновком КДКА Одеської області, що адвокат ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок, передбачений п. 3 ч. 2 ст. 34 Закону «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» - порушення правил адвокатської етики, оскільки не дотримався вимог статей 7, 11, 12, 12-1, 19, 25, 27, 42, 45 Правил адвокатської етики. 
Разом з тим ВКДКА не погодилась з висновком дисциплінарної палати КДКА регіону щодо кваліфікації дій адвоката як систематичного порушення Правил адвокатської етики та застосування дисциплінарного стягнення відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
В оскаржуваному рішенні ВКДКА вказала на те, що вбачає в діях адвоката ОСОБА_1 систематичне порушення Правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури.
При цьому, здійснюючи перекваліфікацію дій адвоката, ВКДКА не навела належних та обґрунтованих доводів стосовно допущення адвокатом ОСОБА_1 саме систематичного порушення Правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури.
Зі змісту рішення вбачається, що ВКДКА посилалась на те, що адвокат Єрмолатін В.І., представляючи інтереси ОСОБА_6 , використав y процесуальних документах до суду заборонену символіку націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарного режиму. 
ВКДКА зазначила, що такими діями адвокат підриває авторитет адвокатури України, оскільки порушує один з основних принципів адвокатської діяльності - принцип законності. 
Таким чином ВКДКА вбачала підрив авторитету адвокатури України саме в діях позивача, пов`язаних з використанням y процесуальних документах до суду забороненої символіки, однак при цьому, приймаючи рішення про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та обираючи дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на зайняття адвокатською діяльністю, ВКДКА не навела мотивів власного висновку про допущення позивачем систематичних порушень, які підривають авторитет адвокатури України. 
Крім того колегія суддів погоджується з доводами апелянта про те, що приймаючи рішення від 23.02.2023 року ВКДКА не надала належної оцінки доводам його скарги, поданої на рішення КДКА в Одеській області від 04.10.2022 року та не відобразила відповідні мотиви відхилення доводів, викладених ним у поданій скарзі.
Враховуючи зазначене, колегія суддів вважає, що ВКДКА не наведено в оскаржуваному рішенні належного обґрунтування притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у виді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю, а тому рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не може вважатись таким, що прийнято з дотриманням норм чинного законодавства, пропорційно та обґрунтовано, а тому підлягає скасуванню.
При цьому з урахуванням встановлених обставин колегія суддів вважає, що оскільки рішення ВКДКА не відповідає критеріям обґрунтованості та вмотивованості, таке рішення підлягає скасуванню у повному обсязі, а не лише в частині п. 172, як просив позивач.
Згідно п. 3.43 Регламенту, за наслідками розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, ВКДКА має право:
- залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін;
- змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури;
- скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення;
- направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.
Встановивши в даному випадку невідповідність рішення ВКДКА закріпленим частиною другою статті 2 КАС України критеріям, суд не втручається у дискрецію (вільний розсуд) владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями та не може перебирати на себе повноваження суб`єкта владних повноважень, в даному випадку ВКДКА щодо розгляду скарг на рішення КДКА регіону.
Відповідно до частини третьої статті 245 КАС України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.
За таких обставин та з огляду на правові приписи законодавства, які регулюють спірні правовідносини, колегія суддів вважає, що порушене право позивача має бути відновлено шляхом скасування рішення ВКДКА від 23.02.2023 року та зобов`язання Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури повторно розглянути скаргу адвоката ОСОБА_1 та скаргу директора Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 на рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 04.10.2022 року з урахуванням висновків суду, викладених у цій постанові.
Окремо колегія суддів звертає увагу на те, що 30.03.2026 року ОСОБА_1 були подані до суду апеляційної інстанції Додаткові пояснення у справі: «доповнення позову новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин і зміна окремих посилань на норми матеріального та процесуального права», в яких позивач просив суд надати оцінку обставинам недотримання стадій дисциплінарного провадження, відсутності повноважень у КДКА на розгляд скарг 04.10.2022 року, відсутності у ВКДКА повноважень на розгляд скарг 23.02.2023 року.
Згідно ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Суд апеляційної інстанції не може розглядати позовні вимоги та підстави позову, що не були заявлені в суді першої інстанції.
Підстави адміністративного позову - це фактичні та юридичні обставини публічно-правового спору, які обґрунтовують можливість подання такого позову, це факти, які відповідно до норм матеріального права вказують на наявність (відсутність) між позивачем і відповідачем спірних правовідносин.
Предмет позову - це матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, стосовно яких він просить ухвалити судове рішення.
Визначаючи підстави позову як елементу його змісту, суд повинен перевірити, на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і норм закону позивач просить про захист свого права.
Колегія суддів вважає, що наведені позивачем аргументи у поданих ним 30.03.2026 року додаткових поясненнях у справі фактично є зміною підстав позову в суді апеляційної інстанції, які не були ним заявлені в суді першої інстанції, та яким відповідна оцінка судом першої інстанції не надавалась.
Зазначені обставини виключають можливість надання таким обставинам оцінки судом апеляційної інстанції.
Щодо вимог позивача про визнання протиправними дій ВКДКА по ухваленню рішення від 23 лютого 2023р. №ІІ-004/2023 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, слід зазначити наступне:
Згідно ст. 52 Закону про адвокатуру та адвокатську діяльність», Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є колегіальним органом, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.
Таким чином саме до повноважень Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури віднесено розгляд скарг на рішення регіональної КДКА.
В сою чергу щодо доводів позивача про розгляд скарг на рішення КДКА Одеської області з порушенням тридцятиденного строку, колегія суддів звертає увагу на те, що сам факт розгляду дисциплінарної справи поза тридцятиденним строком безвідносно до обставин дисциплінарного провадження не може свідчити про протиправність дій відповідача.
Відповідно до п. 3.40 Регламенту ВКДКА, в редакції, чинній станом на час розгляду скарг, ВКДКА забезпечує розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної (кваліфікаційної) справи, справи про встановлення факту надання недостовірних відомостей для отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та складення присяги адвоката України, шляхом доручення скарги і матеріалів справи члену ВКДКА та включення їх до переліку питань порядку денного наступного засідання ВКДКА.
Судом встановлено, що Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури 14.11.2022 звернулась з листом за вих. № 1575 до Голови КДКА Одеської області, з проханням направити матеріали справи відносно позивача, для розгляду зазначеної скарги. 
Дисциплінарна справа відносно адвоката ОСОБА_1 надійшла на адресу ВКДКА 05.12.2022 року за вх. № 18266.
Розгляд скарг на рішення КДКА Одеської області від 04.10.2022 року був призначений у межах тридцятиденного строку, а саме на 23.12.2022 року, однак в подальшому засідання ВКДКА з розгляду скарг двічі були відкладені, зокрема: на 27.01.2023 року та на 23.02.2023 року.
У засіданні 23.02.2023 року ВКДКА було ухвалено оскаржуване рішення.
На думку колегії суддів, у цій справі, якщо оцінювати дії відповідача в аспекті дотримання строків дисциплінарного провадження щодо позивача, то в обсязі встановлених обставин немає обґрунтованих підстав вважати, що відповідач діяв свавільно чи протиправно. Для правової оцінки оскарженого рішення та обставина, що розгляд дисциплінарної справи відбувся по спливу тридцятиденного строку не була визначальною. Понад те, вказаний факт не доводив протиправності дій відповідача.
Щодо доводів позивача стосовно того, що рішення ВКДКА прийнято з порушенням вимог частини 1 статті 41 Закону №5076-VI, тобто менш ніж двома третинами голосів від її загального складу, слід зазначити, що порядок прийняття Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури рішень, у тому числі і щодо застосування самою комісією дисциплінарних стягнень, врегульовано статтею 52 Закону №5076-VI, згідно якої Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури приймає рішення шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів комісії.
Аналогічні положення передбачені пунктом 3.45 Регламенту ВКДКА.
За обставин даної справи, оскаржуване рішення прийнято Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури у складі 22 членів комісії, з яких 18 проголосували "За", тобто більшістю голосів від загальної кількості членів комісії, що повністю відповідає приписам статті 52 Закону №5076-VI.
Принагідно зазначити, що в даному випадку правові наслідки для позивача створює саме рішення ВКДКА від 23 лютого 2023р. №ІІ-004/2023, яке і було оскаржено ним в судовому порядку, тоді як дотримання ВКДКА процедури дисциплінарного провадження є однією з підстав позову і охоплюється предметом доказування в цій справі.
Враховуючи зазначене колегія суддів вважає, що позовні вимоги стосовно визнання протиправними дій ВКДКА по ухваленню рішення від 23 лютого 2023р. №ІІ-004/2023 задоволенню не підлягають.
Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Оскільки судом першої інстанції неповно з`ясовані обставини справи та порушено норми матеріального та процесуального права, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, з ухваленням нового рішення про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .
Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.
Частиною 1 ст. 132 КАС України встановлено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Відповідно до ч.1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
З матеріалів справи колегією суддів встановлено, що відповідно до платіжної інструкції від 14.04.2023 року позивачем до суду першої інстанції сплачено судовий збір у розмірі 1073,60 грн. та відповідно до платіжної інструкції від 13.09.2023 року до суду апеляційної інстанції сплачено судовий збір у розмірі 1610,40 грн., що загалом становить 2684 грн.
З огляду на висновок суду апеляційної інстанції про наявність підстав для часткового задоволення заявлених позовних вимог ОСОБА_1 , а саме в частині задоволення однієї вимоги немайнового характеру з Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за рахунок бюджетних асигнувань підлягає сума сплаченого позивачем судового збору у розмірі 2684 грн.
Керуючись ст.ст. 139, 245, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2023 року скасувати.
Ухвалити у справі нову постанову, якою позов ОСОБА_1 задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 23 лютого 2023 року №ІІ-004/2023 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.
Зобов`язати Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури повторно розглянути скаргу адвоката ОСОБА_1 та скаргу директора Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 на рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 04.10.2022 року з урахуванням висновків суду, викладених у цій постанові.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Стягнути з Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (04070, м. Київ, вул. Борисоглібська, 3, код ЄДРПОУ 26080214) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) сплачений судовий збір у розмірі 2684 грн. (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні).
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Суддя-доповідач: А.В. Бойко

Суддя: В.А. Голуб 

Суддя: Ю.В. Осіпов