Коростишівський районний суд Житомирської області 

Справа № 935/3302/22
Провадження № 2/935/13/26
РІШЕННЯ
Іменем України
09 липня 2026 року       м.Коростишів
Коростишівський районний суд Житомирської області у складі:
головуючого - судді Щербаченко І.В.,
за участі секретаря судового засідання - Кумечко С.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майно та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно1/4 частину житлового будинку та земельної ділянки в порядку спадкування за законом,
установив:
Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в обґрунтування якого зазначив, що його батьки - ОСОБА_4 та ОСОБА_5 за життя тривалий час перебували в зареєстрованому шлюбі. За час сімейного життя на наданій міськрадою земельній ділянці в 1979 році було побудовано будинок по АДРЕСА_1 та приватизована в 2007 році присадибна ділянка. Окрім нього у батьків був ще один син, брат позивача ОСОБА_6 . 24.01.2008 ОСОБА_4 уклав спадковий договір щодо всього будинку по АДРЕСА_1 і всієї присадибної земельної ділянки. В якому набувачами визначив в рівних частках - ОСОБА_1 та ОСОБА_6 як двох своїх синів. Одночасно умовами договору було визначено, що розпорядження спадковим майном (передача у власність набувачами) в рівних долях відбувається після смерті ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Договір зареєстровано належним чином у нотаріальному порядку та його дійсність ніким не оспорювалась. У пункту 2 спадкового договору зазначено, що житловий будинок із надвірними будівлями належить ОСОБА_4 на підставі свідоцтва № 399 на право особистої власності на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, виданого Коростишівською міською радою 25 червня 1979 року, зареєстрованого в КП «Житомирське обласне міжміське БТІ в реєстровій книзі № 14 за № 3121, а земельна ділянка - на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯГ № 791748, виданого Коростишівською міською радою 23 травня 2007 року за № 010721100303. ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 (відчужував за договором) ІНФОРМАЦІЯ_2 помер брат позивача - ОСОБА_6 (один із Набувачів за Договором) 25.04.2016 ОСОБА_5 (дружина відчужувача) померла. Враховуючи викладене, будинок за адресою: АДРЕСА_1 належав ОСОБА_4 на підставі свідоцтва № НОМЕР_1 про право особистої власності, виданого Коростишівською міською радою 25 червня 1979 року. 24 січня 2008 року ОСОБА_4 уклав зі своїми синами ОСОБА_1 та ОСОБА_6 спадковий договір щодо вказаного майна, за умовами якого право власності на це майно переходить до набувачів у рівних частках разі виконання ними умов цього договору та після смерті ОСОБА_4 і його дружини ОСОБА_5 . У зв`язку із настання ІНФОРМАЦІЯ_8 року відкладальні обставини, то ОСОБА_1 як набувача за спадковим договором від 24 січня 2008 року перейшло право власності на все спірне майно. Позивачем зареєстровано право власності на частину майна, яке було предметом спадкового договору, про що свідчать додані витяги з реєстру нерухомого майна, а ось у видачі свідоцтва про право власності на частину майна, яке було предметом спадкового договору, було відмовлено в нотаріальному порядку у видачі документів на право власності, про що винесено відповідну постанову, в зв`язку із чим змушений звернутися до суду. 
До суду ОСОБА_3 подала зустрічний позов, в якому просить визнати права власності на спадкове майно частину житлового будинку з надвірними будівлями та земельної ділянки площею 0,0857 га., що знаходиться в АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 .. Щодо спірних правовідносин зазначає, щ у 2017 році звернення відповідача за первісним позовом ОСОБА_3 до Коростишівського районного суду Житомирської області (справа №280/4/18) про визнання права власності на спадкове майно частину житлового будинку з надвірними будівлями та земельної ділянки площею 0.0857 га., що знаходяться в АДРЕСА_1 . Рішенням Коростишівського районного суду Житомирської області від 04 вересня 2018 року, залишено без змін постановою Житомирського апеляційного суду від 28 листопада 2018 року, позов задоволено частково, визнано за ОСОБА_3 право власності на частину житлового будинку з надвірними будівлями та земельної ділянки площею 0, 0857 га, що знаходиться в АДРЕСА_2 , у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . 19 січня 2022 року Верховний суд у складі колегії суддів другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі№280/4/18 скасував рішення судів першої та апеляційної інстанції. Підставою для скасування судових рішень попередніх інстанцій касаційної інстанції виходив з того, що ОСОБА_2 (відповідач за первісним позовом) не була залучена до участі в справі як спадкоємець набувача за договором, а тому в задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 про визнання за нею права власності на спірне нерухоме майно в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 було відмовлено через неналежний склад відповідачів у справі. . 04 січня 2008 року між ОСОБА_4 та його синами ОСОБА_6 та ОСОБА_1 був укладений спадковий договір. ІНФОРМАЦІЯ_3 померла дружина ОСОБА_4 ОСОБА_5 , і після її смерті відкрилась спадщина за описаним вище спадковим договором. Постановою приватним нотаріусом від 09 листопада 2017 року позивачу за зустрічним позовом було відмовлено у видачі свідоцтв про правом на спадщину за законом після смерті баби на житловий будинок та земельну ділянку через наявність спірних питань стосовно чинності спадкового договору чи його частин та відсутністю у неї правовстановлюючих документів на нерухоме майно. Оскільки після смерті відчужувача і до смерті його дружини настала смерть одного з набувачів ОСОБА_6 , то спадковий договір з огляду на його особистий характер вважається припиненим щодо 1\2 частини, яка би належала йому, з 22 травня 2015 і стала вільною від спадкового договору, а тому на неї поширюється режим спадкування за законом. ОСОБА_5 після смерті свого чоловіка - відчужувача за спадковим договором прийняла спадщину на підставі ч.3 ст. 1268 ЦК України. Спадкоємцями за законом після смерті ОСОБА_5 в рівних частинах є її син - в ОСОБА_6 та онука ОСОБА_3 (позивач за зустрічним позовом), які прийняли спадщину, подавши відповідні заяви нотаріусу. 29 вересня 2016 року позивач за зустрічним позовом звернулась до приватного нотаріуса Самойленка А.Г. з заявою про прийняття спадщини за спадковим договором після ОСОБА_5 а саме1/2 частина житлового будинку з надвірними будівлями та земельної ділянки площею 0, 0857 га, що знаходиться в АДРЕСА_1 (далі Спадкове майно», як спадкоємиця свого батька ОСОБА_6 , відносно якого був вчинений спадковий договір. 09.11.2017 позивач за зустрічним позовом отримала від приватного нотаріуса Чевкоти О.А. постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. А тому виникла потреба звернутися за захистом відповідного права до суду. А тому просить відмовити у задоволені первісного позову та задовольнити зустрічний позов яким визнати за ОСОБА_3 право власності на спадкове майно частину житлового будинку з надвірними будівлями та земельної ділянки площею 0,0857 га, що знаходиться в АДРЕСА_1 . Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 понесені судові витрати. 
У судове засідання позивач за первісним позовом, відповідач за зустрічним позовом та його представник в судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлені належним чином. В матеріалах справи міститься заява, в якій зазначено, що розгляд справи проводити без їх участі, позовні вимоги за первісним позовом підтримують та просять задовольнити, а в зустрічному позові відмовити в повному обсязі з мотивів, які викладені у відзиві. 
У судове засідання відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_3 не з`явилась, про розгляд справи повідомлена належним чином. В матеріалах справи міститься відзив на позовну заяву в якій остання просить відмовити у задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно частину житлового будинку з надвірними будівлями та земельної ділянки площею 0,0857 га. Стягнути з ОСОБА_1 судові витрати. В матеріалах справи міститься заява від представника ОСОБА_3 адвоката Стащука В.А. в якій зазначено, що розгляд справи проводити без їх участі, зустрічний позов підтримують та просять його задовольнити, а в первісному позові просять відмовити в повному обсязі.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.
ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась про розгляд справи повідомлена належним чином, до суду заяв чи клопотань не подано.
Суд, дослідивши матеріали справи, на засадах змагальності та в межах позовних вимог, дійшов наступного висновку. 
Так, судом встановлено, що 04 січня 2008 року між ОСОБА_7 та його синами ОСОБА_6 , ОСОБА_1 був укладений спадковий договір за яким ОСОБА_4 передає в рівних частинах після своєї смерті та смерті дружини ОСОБА_5 у власність ОСОБА_6 і ОСОБА_1 належний на праві власності житловий будинок з надвірними будівлями та земельну ділянку площею 0,0857га, що знаходяться в АДРЕСА_1 .
ОСОБА_4 є власником земельної ділянки з кадастровим номером 1822510100:01:003:0323 та житлового будинку за адресою по АДРЕСА_1 , що підтверджується матеріалами справи, а саме копією державного акта на право власності на земельну ділянку серією ЯГ №791748 та витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за індексним номером 306843472, 306843468.
Родинні відносини ОСОБА_1 з ОСОБА_4 та ОСОБА_5 як син з батьками підтверджуються копією свідоцтва про народження серією ІІ_АВ № 079475.
Родинні відносини ОСОБА_8 з ОСОБА_6 , як донька та батько підтверджуються копією свідоцтва про народження серією НОМЕР_2 . Зміна прізвиа з « ОСОБА_9 » на « ОСОБА_9 » підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвиа за № 00015501531.
ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_4 (відчужувач за договором ), а ІНФОРМАЦІЯ_5 помер син останнього- ОСОБА_6 та ІНФОРМАЦІЯ_3 померла дружина ОСОБА_4 - ОСОБА_5 і після смерті останньої відкрилась спадщина на майно, вказане в спадковому договорі.
ОСОБА_5 , від імені якої діє ОСОБА_1 , та ОСОБА_2 склали договір про поділ спадкового майна, належного їм відповідно до ч.5 ст.1268 ЦК України, в рамках спадкової справи № 19/2015, відкритої Леус Н.В. , приватним нотаріусом Смілянського міського нотаріального округу Черкаської області, після смерті їхнього сина та чоловіка ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , який на час смерті був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_3 . Згідно зі ст.. 1278 ЦК України їхні частки у спадщини рівними та складають по 1/3 частці кожному. Частка у спадщині ОСОБА_5 складає 1/3 частка у спадщині ОСОБА_2 складає 2/3, оскільки спадкоємець першої черги за законом дочка померлого ОСОБА_3 відмовилась від належної їй частки у спадщини на її користь. , що підтверджується копією Договору про поділ спадкового майна від 17 березня 2016 року зареєстровано в реєстрі 214.
ОСОБА_6 (один з набувачів за спадковим договором) помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , до виконанням ним умов спадкового договору в цілому, то в даному випадку 1/2 частина вищевказаного майна ( яка б належала останньому в разі виконання умов спадкового договору) фактично виключається зі спадкового договору і оскільки ОСОБА_5 прийняла спадщину після смерті чоловіка ОСОБА_4 відповідно до ч.3 ст. 1268 ЦК України, то після смерті останньої відкрилась спадщина на 1/2 частину житлового будинку з надвірними будівлями та земельної ділянки площею 0,0857га, що знаходяться в АДРЕСА_1 .
ОСОБА_1 19.09.2022 відмовлено у видачі, в частці, свідоцтв про право на спадщину за законом на 1\2 частку житлового будинку з надвірними будівлями та частку земельної ділянки загальною площею 0,0857 га., які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 матері, ОСОБА_5 , яка прийняла спадщину після смерті чоловіка, ОСОБА_4 , але не оформила своїх спадкових справ. про відмову у вчиненні нотаріальної дії відмовлено, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 19.09.2022 за вих.. 73/02-31 
На виконання ухвали суду від приватного нотаріуса Черкаського районного нотаріального округу Черкаської області Леус Н.В. надійшла копія спадкової справи 19/2015 заведена після померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_6 .
На виконання ухвали суду від приватного нотаріуса Коростишівського районного нотаріального округу Житомирської області Чевкоти О.А. надійшла копія спадкової справи № 59/2016, заведена після смерті ОСОБА_5 .
Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 09.11.2017 за № 363/02-31 зазначено, що у зв`язку з наявністю спірних питань стосовно чинності Спадкового договору чи його частини, а у зв`язку з цим і спору щодо складу спадкового майна та розміру частки у спадковому майні Спадкодавця ОСОБА_5 (яка спадщину після померлого чоловіка, ОСОБА_4 , прийняла, відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, а також є спадкоємицею в 1/3 частці після смерті сина, ОСОБА_6 ), смертю Виконавця Спадкового договору, а також відсутністю у ОСОБА_3 правовстановлюючих документів на житловий будинок та земельну ділянку, вважає, що нотаріальні дії з видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на житловий будинок з надвірними будівлями та земельну ділянку площею 0, 0857 га, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , не можуть бути вчинені.
Згідно ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Так, у відповідності до вимог ст.ст.12,13 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень. 
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до вимог цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
За спадковим договором одна сторона (набувач) зобов`язується виконувати розпорядження другої сторони (відчужувача) і в разі його смерті набуває право власності на майно відчужувача (частина перша статті 1302 ЦК України). 
У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 травня 2020 року у справі № 237/4652/17 (провадження № 61-11364св19) зазначено, що «спадковий договір має подвійну правову природу: він одночасно є і розпорядженням на випадок смерті, і договором, змістом якого обумовлюються його істотні умови. Перехід майна від відчужувача до набувача на підставі спадкового договору не є окремим видом спадкування, а тому на відносини сторін не поширюються відповідні правила про спадкування». 
Аналіз норм глави 90 ЦК України свідчить, що: відчужувач не може розпорядитися майном, яке є предметом спадкового договору, на випадок смерті шляхом складання заповіту; складання заповіту буде мати наслідком його нікчемність (частина друга статті 1307 ЦК); майно, яке є предметом спадкового договору, не входить до складу спадщини; - майно, яке є предметом спадкового договору, не може бути предметом заповідального відказу; на таке майно після смерті відчужувача не можуть претендувати особи, які мають право на обов`язкову частку у спадщині; на відміну від спадкоємця, який прийняв спадщину та відповідно до статті 1282 ЦК зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора, на набувача за спадковим договором такий обов`язок не покладається; - допускається укладення спадкового договору на користь третьої особи - така договірна конструкція з урахуванням вимог статті 636 ЦК може передбачати виконання розпоряджень відчужувача (наприклад, забезпечення довічного проживання); законодавець не передбачив певних особливостей у разі вчинення спадкового договору із множинністю набувачів; при множинності осіб на стороні набувача у разі смерті одного з них, але до настання відкладальної обставини, необхідної для набуття права власності за спадковим договором співнабувачами, не відбувається спадкування прав та обов`язків за спадковим договором співнабувача, який помер.
За правилом статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті як такі, що не пов`язані з його особою нерозривно. 
У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2019 року у справі № 632/580/17 (провадження № 61-51сво18) вказано, що «усталеним є розуміння юридичних фактів як певних фактів реальної дійсності, з якими нормою права пов`язується настання правових наслідків, зокрема виникнення, зміна або припинення цивільних прав та обов`язків». Особи, які вчиняють правочин, мають право обумовити настання або зміну прав та обов`язків обставиною, щодо якої невідомо, настане вона чи ні (відкладальна обставина) (частина перша статті 212 ЦК України). 
Відповідно ч. 5 ст. 1273 ЦК України, відмова від прийняття спадщини є безумовною і беззастережною. 
Відповідно до матеріалів справи убачається, що ОСОБА_3 відмовилась від свого права на спадкування після смерті батька на користь матері ОСОБА_2 , яка спадкове майно померлого ОСОБА_12 прийняла шляхом укладення з спадкоємцями у нотаріуса 17.06.2016 договір.
Таким чином, аналізуючи вищевикладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майноє такими, що знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду справи та підлягають задоволенню. У задоволенні зустрічного позову  ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно частину житлового будинку та земельної ділянки в порядку спадкування за закономвідмовити
Згідно ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, які задоволено повністю, тому сплачений позивачем судовий збір та витрати правничої допомоги, суд стягує з відповідачів у рівних частках з кожного. 
Керуючись ст.ст. 4,10,12,13, 258,259263,264,265-268 ЦПК України, на підставі ч.1 ст. 1266, ст.ст. 1302 - 1305 ЦК України, суд, 
ухвалив:
Позов  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майнозадовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 право власності на частину житлового будинку з надвірними будівлями та земельної ділянки площею 0,0857га, що знаходиться в АДРЕСА_1 .
Стягнути ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір 496,2 грн. та витрати про надання правничої допомоги в сумі 8 712,50 грн.
Стягнути ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір 496,2 грн. та витрати про надання правничої допомоги в сумі 8 712,50 грн.
У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно частину житлового будинку та земельної ділянки в порядку спадкування за закономвідмовити.
Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Найменування сторін:
Позивач за первісним позовом - відповідач за зустрічним позовом: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 
Відповідач за первісним позовом - позивач за зустрічним позовом: ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_5 , адреса проживання: АДРЕСА_5 .

Суддя І.В. Щербаченко