г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області	

Справа № 213/1846/26
Номер провадження 2/213/1483/26

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 липня 2026 року м. Кривий Ріг

Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого – судді Алексєєва О.В., 
за участі секретаря судового засідання – Бабейкіної Н.О., 
без участі учасників справи,

розглянувши заочно у відкритому судовому засіданні, у залі судових засідань №3 в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу №213/1846/26 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,

У С Т А Н О В И В: 

Короткий зміст позовних вимог:
Позивачка звернулася з вищевказаним позовом до суду, посилаючись на те, що від шлюбу з відповідачем, мають дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . 05.12.2019 Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області видав судовий наказ про стягнення з відповідача аліментів на утримання дочки у розмірі однієї чверті його заробітку, щомісячно і до повноліття дитини. Судовий наказ перебуває на примусовому виконанні в Інгулецькому відділі ДВС, ВП №60943007. Відповідач аліменти не сплачує, внаслідок чого станом на 01.03.2026 виникла заборгованість за аліментами у розмірі 239 424,69 грн. У зв`язку з несплатою відповідачем аліментів на дитину позивачкою здійснено розрахунок пені, розмір якої становить 2 156 216,02 грн. З огляду на те, що такий розмір перевищує встановлений ч. 1 ст. 196 СК України максимальний розмір пені, просить стягнути з відповідача пеню в розмірі 100 відсотків розміру заборгованості зі сплати аліментів - 239 424,69 грн.

Процесуальні дії у справі.
29.04.2026 позовна заява надійшла до суду.
15.05.2026 отримано відповідь щодо зареєстрованого місця проживання відповідача. 
25.05.2026 позовна заява прийнята до розгляду, провадження у справі відкрито. Розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження.
Інші процесуальні дії у справі судом не здійснювались.

Заяви, клопотання.
Учасники справи в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Позивачка надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Порядок виклику відповідача до суду, передбачений ЦПК України, дотримано, однак у судове засідання він повторно не з`явився, про причини неявки не повідомив, правом на подання відзиву на позов не скористався, будь-яких заяв, клопотань від нього не надходило.
За таких обставин суд вважає можливим ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у ній доказів, що відповідає положенням ч.4 ст.223 та ст.280 ЦПК України.
Відповідно до ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Фактичні обставини, встановлені судом.
15.09.2017 зареєстровано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .
ІНФОРМАЦІЯ_1 народилася ОСОБА_3 , батьками якої є сторони.
Судовим наказом, виданим Інгулецьким районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 05.12.2019, з ОСОБА_2 стягнуто на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі однієї чверті заробіку (доходу), але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, щомісяця, починаючи з 26.11.2019 і до досягнення дитиною повноліття. Судовий наказ перебуває на виконанні в Інгулецькому ВДВС у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, ВП №60943007.
Рішенням Інгулецького районного суду міста Кривий Ріг Дніпропетровської області від 23.01.2020 шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 розірвано.
Відповідно до довідки-розрахунку, наданого відділом ДВС, заборгованість відповідача по аліментам у ВП №60943007 станом на 01.03.2026 за період з 11.2019 по 02.2026 складає 239 424,69 грн.
Позивачем здійснено розрахунок пені за прострочення сплати аліментів на утримання дочки, за період з 26.11.2019 по 20.04.2026 складає 2 156 216,02 грн.

Зміст спірних правовідносин.
Викладеним обставинам відповідають правовідносини з приводу наслідків за прострочення сплати аліментів.

Норми права, які застосовує суд.
Згідно з вимогами ст. 180 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини.
Статтею 8 Закону України «Про охорону дитинства» визначено, що кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.
Згідно з вимогами статті 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою статті 157 цього Кодексу.
Згідно із ч.4 ст.155 СК України ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.
У відповідності до ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.
За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.
Передбачена статтею 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у вигляді стягнення неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. Тобто, на платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. Неустойка стягується з особи, яка винна у простроченні сплати аліментів.
Норма статті 196 СК України не встановлює будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.
Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.
Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:
p=(A1?1%?Q1)+(A2?1%?Q2)+……….(An?1%?Qn), де:
p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;
A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;
Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;
A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;
Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;
An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;
Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.
Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.
Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.
Зазначена правова позиція знайшла відображення в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №572/1762/15-ц.
Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14.12.2020 у справі №661/905/19 (провадження № 61-16670сво19) вказано, що положення ЦК України субсидіарно застосовуються для регулювання сімейних відносин. Стягнення пені, передбаченої абзацом першим частини першої статті 196 СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобов`язаної сплачувати аліменти. У СК України не передбачено випадки, коли вина платника аліментів виключається. У такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства. Якщо платник аліментів доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання, то платник аліментів є невинуватим у виникненні заборгованості і підстави стягувати неустойку (пеню) відсутні.
У постанові від 19.01.2022, ухваленій у справі №711/679/21 Верховний Суд зазначив таке: формулювання «не більше 100 відсотків заборгованості» означає, що розмір пені не повинен перевищувати розмір заборгованості, на яку вона нараховується. У разі, якщо позивач, з урахуванням принципу диспозитивності пред`явив позов про стягнення пені за декілька місяців, то розмір пені за ці місяці не повинен перевищувати сукупний розмір заборгованості, на яку вона нараховується.

Висновок суду.
На підставі ст. ст.12,13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках ,кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, кожна сторона також несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.
Предметом доказування у справі про стягнення неустойки за порушення аліментного зобов`язання зокрема, являються обставини, які свідчать про наявність заборгованості, наявність його вини в її утворенні та обставин, які впливають на визначення остаточного розміру стягнення.
Відповідно до роз`яснень, що містяться у п.22 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 р. № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», передбачена ст. 196 СК відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи.
На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.
Виходячи з презумпції вини особи, яка прострочила виконання зобов`язання, відсутність вини в простроченні сплати аліментів повинен довести платник аліментів.
Аналізуючи спірні правовідносини в контексті вказаних норм права, судом встановлено, що позивачем надано докази наявності у відповідача заборгованості по аліментам та підстав стягнення пені за її несплату з вини відповідача.
Позивачкою здійснено розрахунок пені на підставі ст. 196 СК України, з врахування правової позиції Верховного Суду щодо застосування ст. 196 СК України, а тому суд погоджується з наданим позивачкою розрахунком.
Оскільки відповідач правом надання відзиву на позов не скористався, будь-яких обставин, за яких можливо було б звільнити його від неустойки за прострочення сплати аліментів суду не повідомив, суд вважає, що він повинен понести відповідальність, передбачену ст. 196 СК України, оскільки це буде відповідати насамперед інтересам дитини.
Отже, оцінив кожний доказ з точки зору їх належності та допустимості, а сукупності доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку, суд вважає що позов підлягає задоволенню в повному обсязі, оскільки позивачка просить стягнути неустойку з урахуванням вимог ст.196 ч.1 СК України, а саме у розмірі, що не перевищує 100 відсотків заборгованості.

Щодо розподілу судових витрат.
Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позивачка при подачі позову до суду звільнена від сплати судового збору, позов подано через підсистему "Електронний суд", з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1 915,40 грн.

На підставі викладеного, ст. ст. 180, 196 СК України, керуючись ст. ст. 12,13,128,141,223, 263-265, 268, 273, 280, 282, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за період з 26.11.2019 по 20.04.2026 у розмірі 239 424 (двісті тридцять дев`ять тисяч чотириста двадцять чотири) грн 69 коп.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 1 915 (одна тисяча дев`ятсот п`ятнадцять) грн 40 коп.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд судового рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. 
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса реєстрації місця проживання: 
АДРЕСА_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_2 .

Дата складення повного тексту судового рішення – 20.07.2026.

Суддя О.В. Алексєєв