Справа № 680/345/26
№2/680/413/26
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 липня 2026 року      селище Нова Ушиця
Новоушицький районний суд Хмельницької області в складі судді Польової В.Є.,
з участю секретаря судового засідання Фурман Д.С., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Новоушицької селищної ради Хмельницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, 
установив:
Позивач звернувся до суду із позовною заявою в якій просив визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Після смерті останньої відкрилась спадщина, до складу якої увійшло право на земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 1,64 га, які розміщені за межами с. Вахнівці Кам`янець-Подільського району Хмельницької області із кадастровими номерами 68:233:81500:05:001:0033 та 68:233:81500:05:001:0033. 
За життя померла ОСОБА_2 28 квітня 2020 року склала заповіт, яким все своє майно заповіла позивачу. 
13 травня 2026 року позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак нотаріус відмовив у заведенні спадкової справи після смерті спадкодавця, у зв`язку із тим, що позивач пропустив передбачений законодавством шестимісячний строк на подання заяви.
Вважає, що вказаний строк він пропустив із поважних причин, оскільки через відсутність роботи за його місцем проживання, їздить на заробітки до Польщі, а померла ОСОБА_2 є сусідкою і зробила заповіт на його користь, про який він дізнався лише через рік після її смерті. Останні п`ять років він працює у Республіці Польща і відстань від його фактичного місця проживання до місця знаходження спадкового майна складає 1067 кілометрів, за таких обставин вважає, що існують об`єктивні підстави для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 . 
Ухвалою суду від 19 травня 2026 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання, надано відповідачу строк для подання відзиву на позов, витребувано у приватного нотаріуса копію спадкової справи після смерті ОСОБА_2 та дані з Державної прикордонної служби, щодо перетину кордону ОСОБА_1 .
Ухвалою суду від 16 липня 2026 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті.
Від відповідача – Новоушицької селищної ради Хмельницької області надійшла заява про розгляд справи без участі представника, заявлені вимоги визнають.
Представник позивача та позивач надіслали до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, позов підтримують.
У зв`язку неявкою в судове засідання всіх учасників справи, суд згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України, здійснює розгляд справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Безпосередньо дослідивши та оцінивши докази у справі, суд встановив наступні фактичні обставини та зміст спірних правовідносин.
27 лютого 2021 року  ОСОБА_2 склала заповіт, згідно якого все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось заповіла ОСОБА_1 (а.с.9).
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.7 на звороті). 
На день смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 проживала та була зареєстрована одна в житловому будинку за адресою АДРЕСА_1 , яка була головою домогосподарства (а.с.8,8 на звороті).
Згідно із державним актом на право на земельну ділянку серії ХМ №100511 ОСОБА_2 належало дві земельні ділянки на території Вахновецької сільської ради, розміром 1,64 га (а.с.9 на звороті, 10).
Позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку із пропуском встановленого строку для прийняття спадщини (а.с.24).
Вказана відмова нотаріуса стала підставою для звернення позивача з даним позовом до суду.
Згідно даних зі Спадкового реєстру спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 відсутня (а.с.34,35).
Копіями закордонного паспорту встановлено, що ОСОБА_3 перетинав кордон у 2012 році, 2016 році, 2017 році, 2018 році (а.с.16-23). 
Відповіддю Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України встановлено, що позивач ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 в період з 01 січня 2021 року по 30 вересня 2021 року щодо перетинання державного кордону в базі даних не виявлено (а.с.52).
За загальним правилом про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Водночас, у постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17 Верховний Суд наголосив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Судом встановлено, що позивач не перебував з спадкодавцем у родинних відносинах, був сусідом померлої. За життя ОСОБА_2 не повідомила про існування заповіту.
З матеріалів справи вбачається, що про існування заповіту позивач дізнався через рік після смерті спадкодавця.
Суд вважає, що в даному випадку саме необізнаність позивача про існування заповіту була об`єктивною та незалежною від його волі обставиною, яка унеможливлює звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.
З врахуванням встановлених доказів, приймаючи до уваги те, що відповідач не заперечує проти встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, суд приходить до висновку, що позивач з поважної причини пропустив передбачений законом строк звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .
Проаналізувавши фактичні обставини справи та норми законодавства, якими врегульовані дані правовідносини, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову. 
Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується ч.9 ст. 141 та ст.2 ЦПК України та враховує, що у даному випадку спір виник не внаслідок винних дій відповідача, який проти позову не заперечував, будь-яких дій, які б порушували право позивача на оформлення спадщини, не вчиняв. 
Тому, керуючись такими засадами цивільного судочинства як справедливість та верховенство права, суд не знаходить підстав для стягнення судових витрат з відповідача. Судові витрати у виді судового збору необхідно покласти на позивача.
Керуючись ст.ст.2, 12, 81, 141, 258, 263-265, 273 ЦПК України, суд,
ухвалив:
Позов ОСОБА_1 до Новоушицької селищної ради Хмельницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини – задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як спадкоємцю за заповітом, додатковий строк в 3 (три) місяці для звернення в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Перебіг строку починається з дня набрання рішенням законної сили.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів із дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач:  ОСОБА_1 , місце проживання:  АДРЕСА_1 , РНОКПП – НОМЕР_1 .

Відповідач: Новоушицька селищна рада, місцезнаходження: с-ще Нова Ушиця, вул. Подільська, 17, Хмельницької області, код ЄДРПОУ – 04407388. 

Суддя   В.  Є.  Польова