ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2026 року | Справа №160/30696/25

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Єфанової О.В. 
розглянувши у спрощеному провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Кам`янської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,-
УСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Кам`янської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби, в якій позивач просить:
Визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби, оприлюднений на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель 14 жовтня 2025 року, про результати моніторингу закупівлі - «Капітальний ремонт тротуару по просп. Конституції м. Кам`янське, Дніпропетровської області» (на основі CPV за ДК 021:2015 - код 45453000-7 - Капітальний ремонт і реставрація)» (ідентифікатор закупівлі UA-2025-08-18-000296-a) – в повному обсязі.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що тендерна пропозиція учасника закупівлі товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАВТОБУД» повністю відповідала вимогам тендерної документації, а сама тендерна документація не містила вимоги про подання свідоцтва про відповідність системи вимірювання випробувальної лабораторії виробника вимогам ДСТУ ISO 10012:2005, сфера дії додатка до якого поширюється на асфальтобетонні суміші за ДСТУ 9290-5:2024. На переконання позивача, підстав для відхилення тендерної пропозиції цього учасника не було, а відхилення за вимогою, не передбаченою тендерною документацією, свідчило б про дискримінацію учасника.
Позивач також зазначає, що визначений у висновку спосіб усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором про закупівлю робіт від 15.09.2025 № 239-25 не є конкретизованим та пропорційним, компетенційного нормативно-правового акта, який передбачав би розірвання договору за наслідками моніторингу, не існує, підстав для визнання договору нікчемним у розумінні статті 43 Закону України «Про публічні закупівлі» немає, а роботи за договором частково виконані, прийняті та оплачені без зауважень щодо їх обсягу та якості. Крім того, позивач посилається на те, що перевірка правомірності закупівлі можлива лише на стадії проведення торгів, а не після встановлення відповідності пропозиції учасника вимогам тендерної документації та укладення договору з визначеним переможцем.
Ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, відповідачу встановлено строк для подання відзиву.
Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому просив у задоволенні позову відмовити.
За позицією відповідача, викладеною у відзиві та у запереченні на відповідь на відзив, порушення зафіксовано за результатами аналізу інформації, розміщеної в електронній системі закупівель, шляхом співставлення визначеного предмета закупівлі, вимог замовника, відображених у тендерній документації, та документів учасника процедури закупівлі. Свідоцтво про відповідність системи вимірювання випробувальної лабораторії виробника вимогам ДСТУ ISO 10012:2005, подане у складі тендерної пропозиції, у додатку не містить підтвердження відповідності щодо виготовлення асфальтобетонних та щебенево-мастикових асфальтобетонних сумішей відповідно до вимог ДСТУ 9290-5:2024, а тому учасником не надано всіх документів на виконання вимог тендерної документації, і замовник, керуючись підпунктом 2 пункту 44 Особливостей, мав відхилити таку тендерну пропозицію.
Відповідач зазначає, що, заперечуючи проти встановленого порушення, позивач фактично заперечує проти вимог, самостійно затверджених ним при формуванні тендерної документації. Спосіб усунення порушення у висновку конкретизовано, орган державного фінансового контролю наділений дискреційними повноваженнями щодо його визначення, відміна торгів після укладення договору неможлива, оскільки укладення договору є завершальною стадією реалізації публічної закупівлі, а часткове виконання робіт за договором не впливає на можливість припинення договірних зобов`язань. Відповідач також вказує, що моніторинг процедури закупівлі здійснюється в тому числі протягом дії договору про закупівлю, а наведені позивачем правові висновки Верховного Суду врахуванню не підлягають як несхожі за обставинами та неактуальні.
17.11.2025 позивач подав відповідь на відзив, 20.11.2025 відповідач подав заперечення на відповідь на відзив № 040425-17/6470-2025, а 21.11.2025 позивач подав пояснення, в яких сторони підтримали раніше викладені позиції.
Відповідно до частини 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. Згідно з частиною 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами. Справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що Департаментом житлово-комунального господарства та будівництва Кам`янської міської ради проведено закупівлю робіт «Капітальний ремонт тротуару по просп. Конституції м. Кам`янське, Дніпропетровської області» (на основі CPV за ДК 021:2015 – код 45453000-7 - Капітальний ремонт і реставрація), ідентифікатор закупівлі UA-2025-08-18-000296-a.
За результатами проведеної процедури закупівлі переможцем визнано товариство з обмеженою відповідальністю «УКРАВТОБУД», з яким позивач уклав договір про закупівлю робіт від 15.09.2025 № 239-25.
Східним офісом Держаудитслужби проведено моніторинг зазначеної процедури закупівлі, за результатами якого складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-08-18-000296-a, оприлюднений в електронній системі закупівель 14.10.2025.
За змістом висновку, наведеним сторонами у заявах по суті справи, у пункті 1 розділу ІІ «Констатуюча частина» зазначено, що у складі тендерної пропозиції учасника закупівлі товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАВТОБУД» не надано свідоцтво про відповідність системи вимірювання випробувальної лабораторії виробника вимогам ДСТУ ISO 10012:2005 з додатком на асфальтобетонні суміші за ДСТУ 9290-5:2024, що не відповідає вимогам Додатку № 3 «Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі та технічна специфікація (технічне завдання) до предмета закупівлі» до тендерної документації замовника, а тому тендерна пропозиція зазначеного учасника не відповідає вимогам визначеної технічної специфікації та підлягала відхиленню, проте замовник її не відхилив, натомість визнав учасника переможцем та уклав з ним договір про закупівлю робіт від 15.09.2025 № 239-25.
У пункті 2 розділу ІІ «Констатуюча частина» висновку зафіксовано порушення вимоги підпункту 2 пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (далі - Особливості), та зазначено, що за результатами аналізу інших питань, які були предметом моніторингу, порушень не встановлено.
У пункті 3 розділу ІІ «Констатуюча частина» висновку Східний офіс Держаудитслужби, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», зобов`язав замовника здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором про закупівлю робіт від 15.09.2025 № 239-25 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Як вбачається з викладу сторін, у Додатку № 3 до тендерної документації замовником встановлено вимоги до підтвердження якості виконання робіт, зокрема щодо наявності власного (орендованого) асфальтобетонного заводу або подання договору поставки асфальтобетонних сумішей, укладеного між учасником та виробником таких сумішей, і гарантійного листа виробника, щодо атестації асфальтобетонного заводу (виробництва) на виготовлення асфальтобетонних та щебенево-мастикових асфальтобетонних сумішей відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.7-119:2011 та ДСТУ 9290-5:2024, а також щодо подання свідоцтва про відповідність системи вимірювання випробувальної лабораторії виробника вимогам ДСТУ ISO 10012:2005 з додатком, чинного протягом строку виконання робіт.
Сторони не заперечують, що у складі тендерної пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАВТОБУД» подано свідоцтво про відповідність системи вимірювань вимогам ДСТУ ISO 10012:2005 з додатком № 08-0090/2023 від 21.12.2023, у додатку до якого наведено перелік сфери об`єктів та процесів системи вимірювань, на які поширюється це свідоцтво, у тому числі суміші асфальтобетонні за ДСТУ Б В.2.7-119:2011, та не наведено асфальтобетонні суміші за ДСТУ 9290-5:2024.
Не погоджуючись із вказаним висновком, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Вирішуючи справу по суті, надаючи правову оцінку спірним відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені Законом України від 26.01.1993 № 2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон № 2939-XII).
Згідно зі статтею 2 Закону № 2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є, зокрема, здійснення державного фінансового контролю за дотриманням законодавства про закупівлі. Відповідно до статті 5 Закону № 2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Пунктом 7 статті 10 Закону № 2939-XII органу державного фінансового контролю надано право пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.
Правові та економічні засади здійснення публічних закупівель визначені Законом України від 25.12.2015 № 922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі - Закон № 922-VIII).
Згідно з абзацом другим частини 1 статті 8 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Наведена норма прямо спростовує доводи позивача про те, що правомірність закупівлі може перевірятися виключно на стадії проведення торгів. Законодавець прямо визначив, що моніторинг охоплює як стадію проведення процедури закупівлі, так і стадію укладення договору про закупівлю та весь період його дії. Відтак складення відповідачем висновку та його оприлюднення 14.10.2025, тобто після укладення договору від 15.09.2025 № 239-25, здійснено в межах повноважень, наданих законом, і не свідчить про протиправність висновку.
Окремо суд зазначає, що доводи позивача у цій частині ґрунтуються на нормі, яка не є чинною. Позивач посилається на частину 1 статті 31 Закону № 922-VIII як на норму, що визначає підстави відміни торгів замовником. Водночас у чинній редакції Закону № 922-VIII стаття 31 має назву «Відхилення тендерних пропозицій» і регулює підстави відхилення тендерних пропозицій, тоді як відміна тендеру врегульована статтею 32 «Відміна тендеру чи визнання тендеру таким, що не відбувся». Наведений позивачем зміст статті 31 відповідає редакції Закону № 922-VIII, яка була чинною до 19.04.2020. Посилання на нечинну редакцію норми не може бути підставою для висновку про протиправність оскаржуваного висновку.
Відповідно до частини 6 статті 8 Закону № 922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником.
Згідно з пунктом 5 частини 7 статті 8 Закону № 922-VIII у висновку обов`язково зазначаються зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Пунктом 3 розділу III Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 № 552, передбачено, що у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 констатуючої частини висновку має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Оскаржуваний висновок наведеним вимогам відповідає. У пункті 3 констатуючої частини висновку наведено посилання на статті 5 та 10 Закону № 2939-XII і статтю 8 Закону № 922-VIII як на компетенційну основу зобов`язання, а сам захід визначено конкретно, а саме припинення зобов`язань за договором про закупівлю робіт від 15.09.2025 № 239-25 з оприлюдненням протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про вжиття таких заходів. Отже, відповідач визначив конкретний варіант поведінки замовника, а не спонукав його самостійно обирати заходи усунення виявленого порушення.
Висновки щодо застосування норм права у подібних правовідносинах викладені Верховним Судом у постановах від 01.02.2024 у справі № 260/3428/21, від 11.04.2024 у справі № 440/17864/21, від 19.04.2024 у справі № 500/4553/22 та від 30.01.2025 у справі №160/16361/21, згідно з якими чинним законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень залежно від виду цих порушень, а незабезпечення замовником відхилення тендерної пропозиції учасника, що не відповідає встановленим вимогам, призводить до незаконного укладення договору, у зв`язку з чим орган контролю має повноваження визначити одним із варіантів усунення встановлених порушень припинення зобов`язань за договором.
Наведена правова позиція підтверджена Верховним Судом у постановах від 03.02.2026 у справі № 160/4596/22 та від 19.03.2026 у справі № 160/17663/22, ухвалених за наслідками розгляду спорів між замовниками та органами державного фінансового контролю з подібним предметом. Верховний Суд виснував, що, визначаючи спосіб усунення порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, орган державного фінансового контролю достатньою мірою конкретизує, яких саме заходів має вжити замовник, а такий спосіб є правомірним і пропорційним, оскільки спрямований на приведення відносин між сторонами у первісний стан. Стан виконання договору при цьому значення не має, оскільки державний контроль у сфері публічних закупівель охоплює й етап укладення та виконання договору.
З огляду на наведене суд відхиляє доводи позивача про непропорційність визначеного відповідачем способу усунення порушення з тих підстав, що роботи за договором частково виконані, прийняті та оплачені без зауважень.
Доводи позивача з посиланням на постанови Верховного Суду від 08.05.2018 у справі № 826/3350/17, від 11.09.2018 у справі № 825/1481/16, від 26.02.2019 у справі № 810/1050/18, від 10.12.2019 у справі № 160/9513/18, від 05.03.2020 у справі № 640/467/19, від 11.06.2020 у справі № 160/6502/19, від 12.08.2020 у справі № 160/11304/19, від 26.11.2020 у справі № 160/11367/19 та від 10.12.2020 у справі № 160/6501/19 суд відхиляє, оскільки викладені у них висновки сформульовані щодо висновків органу державного фінансового контролю, які містили неконкретизоване зобов`язання усунути виявлені порушення без визначення конкретного заходу (варіанту поведінки), якого слід вжити замовнику. У справі, що розглядається, спосіб усунення порушення визначено прямо, а тому обставини не є подібними.
Щодо посилання позивача на постанову Верховного Суду від 21.01.2021 у справі № 120/1297/20-а суд зазначає, що у постанові від 09.09.2025 у справі № 160/9478/21 Верховний Суд визнав викладені у справі № 120/1297/20-а висновки нерелевантними, вказавши, що зазначена постанова ґрунтується на оцінці порушення, яке не мало істотного впливу на перебіг закупівлі, тоді як варіант усунення порушення шляхом розірвання договору спрямований на приведення відносин між сторонами у первісний стан.
Посилання позивача на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 25.09.2025 у справі № 160/10461/24 та на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 27.07.2022 у справі № 460/16625/22 не можуть бути покладені в основу вирішення спору, оскільки відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Доводи позивача про відсутність підстав для визнання договору нікчемним суд відхиляє як такі, що не стосуються предмета спору. Стаття 43 Закону № 922-VIII та пункт 21 Особливостей визначають переліки підстав нікчемності договору про закупівлю, проте у пункті 3 констатуючої частини оскаржуваного висновку відповідач не зобов`язував позивача вчиняти дії щодо визнання договору нікчемним, а зазначив про припинення зобов`язань за договором про закупівлю робіт від 15.09.2025 № 239-25. Крім того, позивач наводить перелік підстав нікчемності, передбачений частиною 1 статті 43 Закону № 922-VIII, в обсязі чотирьох пунктів, тоді як чинна редакція цієї норми містить п`ять підстав, оскільки пункт 5 частини 1 статті 43 Закону № 922-VIII додано Законом України від 16.12.2021 № 1977-IX.
Щодо суті зафіксованого у висновку порушення суд виходить з такого.
Згідно з абзацом першим частини 3 статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації. Відповідно до пункту 32 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації. Пунктом 28 Особливостей передбачено, що тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей.
Відповідно до підпункту 2 пункту 44 Особливостей замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей.
Згідно з абзацом другим пункту 43 Особливостей під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції).
Із системного аналізу наведених норм слідує, що інформація та документи про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі виключені з механізму усунення невідповідностей, передбаченого пунктом 43 Особливостей. Отже, у разі невідповідності тендерної пропозиції умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації замовник не наділений правом надати учасникові можливість усунути таку невідповідність, а зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію на підставі підпункту 2 пункту 44 Особливостей. Відхилення тендерної пропозиції у такому випадку є обов`язком, а не правом замовника.
Вимоги тендерної документації підлягають застосуванню в їх сукупності, а не ізольовано одна від одної. Свідоцтво про відповідність системи вимірювання випробувальної лабораторії виробника вимогам ДСТУ ISO 10012:2005 з додатком вимагалося замовником саме на підтвердження якості виконання робіт за тим предметом закупівлі та за тими стандартами, які визначені замовником у цій самій тендерній документації, у тому числі щодо асфальтобетонних та щебенево-мастикових асфальтобетонних сумішей відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.7-119:2011 та ДСТУ 9290-5:2024. При цьому сферу об`єктів вимірювань та процесів системи вимірювань, на які поширюється свідоцтво, визначено у додатку до нього, який є невід`ємною частиною свідоцтва.
Оскільки додаток до поданого у складі тендерної пропозиції свідоцтва № 08-0090/2023 від 21.12.2023 не поширюється на асфальтобетонні суміші за ДСТУ 9290-5:2024, подане свідоцтво не підтверджувало відповідність системи вимірювання випробувальної лабораторії виробника в частині сумішей за цим стандартом, а тендерна пропозиція учасника у відповідній частині не підтверджувала дотримання встановлених замовником вимог до технічних та якісних характеристик предмета закупівлі. За таких обставин зафіксований відповідачем висновок про наявність підстав для відхилення тендерної пропозиції за підпунктом 2 пункту 44 Особливостей є обґрунтованим.
Доводи позивача про те, що тендерна документація не містила вимоги про подання свідоцтва, сфера дії додатка до якого поширюється на асфальтобетонні суміші за ДСТУ 9290-5:2024, а наявність такої вимоги свідчила б про дискримінацію учасника, суд відхиляє. Тендерна документація розробляється та затверджується самим замовником (стаття 22 Закону № 922-VIII, пункт 28 Особливостей), і саме позивач визначив перелік документів та стандартів, дотримання яких мали підтвердити учасники процедури закупівлі. Заперечуючи проти змісту вимог, які він сам сформулював та оприлюднив в електронній системі закупівель, позивач фактично ставить під сумнів власну тендерну документацію, що не може свідчити про протиправність дій органу державного фінансового контролю, який перевіряв дотримання саме цих вимог.
Суд також враховує, що за результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону № 922-VIII та Особливостей відповідач порушень не встановив, тобто тендерна документація позивача як дискримінаційна під сумнів не ставилася.
Відповідно до пункту 19 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк. Оскаржуваний висновок є актом індивідуальної дії, який породжує для позивача права та обов`язки, а тому підлягає перевірці судом на відповідність критеріям, встановленим частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Перевіривши оскаржуваний висновок за наведеними критеріями, суд встановив, що його прийнято на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, обґрунтовано, з урахуванням усіх обставин, що мали значення для його прийняття, та пропорційно меті, на досягнення якої спрямований державний фінансовий контроль у сфері публічних закупівель.
Згідно з частиною 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно зі статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що відповідач як суб`єкт владних повноважень довів правомірність оскаржуваного висновку, тоді як позивач наведених відповідачем обставин належними та допустимими доказами не спростував.
За таких обставин позовні вимоги Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Кам`янської міської ради є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.
Керуючись ст. ст. 243-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Кам`янської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Єфанова