ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
 
КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ 
 
вул. Івана Ступака, 25, м. Фастів, Київська область, 08500, тел. (04565) 6-17-89, 
e-mail: inbox@fs.ko.court.gov.ua, web: https://fs.ko.court.gov.ua, код ЄДРПОУ 26539699

2/381/847/26
381/250/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2026 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Ковалевської Л.М., 
за участі секретаря Омельчук С.А.,
розглянувши в порядку загального позовного провадженняв м. Фастові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Фастівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області ЦМУ МЮ (м.Київ) про оспорювання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини,-

в с т а н о в и в :

У січні 2026 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання доньки ОСОБА_3 , 2009 року народження. На обґрунтування своїх вимог посилається на те, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі з 23 серпня 2001 року, від якого мають неповнолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільне подружнє життя не склалося, що призвело до припинення шлюбних відносин. Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 29 травня 2025 року шлюб між сторонами було розірвано. На утримання дитини позивачка бажає стягувати з відповідача аліменти. Оскільки, 08.10.2025 позивачка уклала шлюб з ОСОБА_4 , то прізвище « ОСОБА_4 » змінила на « ОСОБА_4 ». Позивачка просила суд стягнути з відповідача аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 1/4 частини його заробітку (доходу) щомісячно.
Ухвалою судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 21 січня 2026 року справу призначено в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
23 лютого 2026 року відповідачем ОСОБА_2 подано відзив на позовну заяву про стягнення аліментів, в якому просив задовольнити позовні вимоги частково, а саме стягувати з нього, в разі встановлення батьківства на користь доньки ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , аліменти в розмірі 1/6 частини доходу, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Саме такий розмір стягуваних аліментів обґрунтував тим, що являється інвалідом 3 групи, в зв`язку з чим отримує пенсію і так як має проблеми зі здоров`ям, то пенсію фактично витрачає на ліки.
23 лютого 2026 року відповідачем ОСОБА_2 подано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 про оспорювання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини, в якій просив виключити відомості про ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, як батька дитини, з актового запису №688 вчиненого 23 грудня 2009 року Фастівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, про народження ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Позовні вимоги ОСОБА_2 обґрунтовує тим, що з 2001 року по 2025 рік сторони перебували в зареєстрованому шлюбі. Перебуваючи у шлюбі, на протязі тривалого часу, майже вісім років вони не мали дітей. ОСОБА_2 вважає, що проблема відсутності дітей була пов`язана з його здоров`ям (в дитинстві хворів інфекційними захворюваннями). І лише в 2009 році народилася донька ОСОБА_3 і позивач вважав себе її батьком. Але, в подальшому (після розірвання шлюбу), у позивача почали виникати сумніви щодо батьківства, які полягали в тому, що дитина ззовні на нього не схожа. Крім того, під час спільного життя, до народження дитини та після, ОСОБА_8 по кілька днів не ночувала вдома, пояснювала, що знаходилася в гостях у подруги. Окрім того, в них тривалий час не було дітей, причину відсутності дітей він пов`язував саме зі своїм здоров`ям. Тобто, у позивача є підстави вважати, що він не є біологічним батьком ОСОБА_3 , тому просив призначити у справі молекулярно-генетичну експертизу на встановлення батьківства.
13 березня 2026 року ОСОБА_1 подала до канцелярії суду заяву про те, що вона не заперечує проти призначення у справі судової молекулярно-генетичної експертизи з метою встановлення батьківства, але заперечує проти доручення проведення експертизи експертній установі, запропонованій позивачем ТОВ «Медико-генетичному центру «Мама Тато», у зв`язку з відсутністю довіри, тому просила доручити проведення судової експертизи іншій спеціалізованій експертній установі.
Ухвалою суду від 17 березня 2026 року прийнято зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про оспорювання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини, до спільного розгляду з первісним позовом, вимоги за яким об`єднано в одне провадження та вирішено перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, в зв`язку з чим призначено підготовче провадження.
Ухвалою суду від 24 березня 2026 року у справі призначено судову молекулярно-генетичну експертизу, в зв`язку з чим, провадження у справі зупинене.
Ухвалою судді від 07 липня 2026 року поновлено провадження у справі в зв`язку з надходженням до суду висновку експерта.
18 серпня 2026 року від адвоката Дубчака Ю.Є. через систему «Електронний суд» надійшло клопотання про залишення без розгляду позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про оспорювання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини. Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів визнав частково, а саме: не заперечував про стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 аліментів в розмірі 1/6 частини його заробітку (доходу) щомісячно. При ухваленні рішення просив врахувати доводи викладені у відзиві на позовну заяву про стягнення аліментів (інвалідність відповідача) та відсутність будь-яких доказів зворотнього зі сторони позивачки.
18 серпня 2026 року позивачка ОСОБА_1 подала до канцелярії суду заяву про уточнення позовних вимог, в якій просила стягнути з відповідача аліменти на її користь на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 1/4 частини від усіх видів його заробітку (доходів), щомісячно, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня звернення до суду і до досягнення дитиною повноліття.
Ухвалою суду від 18 серпня 2026 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.
В судове засідання сторони не з`явилися, про день розгляду справи повідомлені належним чином. 
Позивачка подала до канцелярії суду заяву про розгляд справи в її відсутність та підтримання позовних вимог.
Адвокат Дубчак Ю.Є., який діє в інтересах відповідача ОСОБА_2 подав до канцелярії суду заяву про проведення розгляду справи в його відсутності та у відсутності відповідача. Просив врахувати позицію викладену у відзиві, підтверджену інвалідність 3 групи відповідача та необґрунтовані твердження позивача. А також, зобов`язати відповідача сплачувати 1/6 частину від усіх доходів на утримання неповнолітньої доньки.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України в разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вивчивши письмові матеріали справи, суд встановив наступне.
Відповідно до положень ст. ст. 12, 13, 81 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, а кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 27 Конвенції ООН про права дитини від 20.11.1989 року, яка ратифікована Постановою ВР України № 789ХІІ (78912) від 27.02.1991 року та набула чинності для України 27.09.1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.
Відповідно до частини другої статті 51 Конституції України батьки зобов`язані утримувати дітей до їх повноліття.
Сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою (ч. 3 ст. 51 Конституції України).
Згідно ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Судом встановлено, що згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Фастівського міськрайонного управління юстиції Київської області 23 грудня 2009 року, встановлено, що ОСОБА_7 народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 , та її батьками вказані: батько ОСОБА_2 , мати ОСОБА_9 (а.с.5).
Відповідно до заочного рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 29 травня 2025 року шлюб, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_9 , зареєстрований 23 серпня 2001 року відділом реєстрації актів громадянського стану Фастівського міськрайонного управління Київської області, розірвано (а.с.55-56).
Оскільки, 08 жовтня 2025 року позивачка уклала шлюб з ОСОБА_4 , відбулась зміна прізвище на « ОСОБА_4 », що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 (а.с.6). 
Згідно ст. 181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
Згідно ч. 1 ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. 
Згідно ч. 2 ст. 182 СК України - розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 СК України, частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.
Відповідно до ч. 5 ст. 183 СК України, той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.
Згідно положення абз. 4 п. 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15 травня 2006 року №3, у розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж зазначений у ч. 2 ст. 182 СК України.
Так, стягнення аліментів на утримання дитини є одним із способів захисту інтересів дитини, забезпечення одержання нею коштів, необхідних для її життєдіяльності. 
Судом встановлено, що сторони не дійшли згоди щодо розміру матеріальної допомоги на утримання неповнолітньої доньки, хоча відповідач не заперечує проти стягнення з нього аліментів на утримання дитини, але в розмірі 1/6 частини від його заробітку (доходів), посилаючись на наявність у нього інвалідності.
Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів. Суд не обмежується розміром заробітку (доходу) платника аліментів у разі встановлення наявності у нього витрат, що перевищують його заробіток (дохід) і щодо яких таким платником аліментів не доведено джерело походження коштів для їх оплати.
При цьому, відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» прожитковий мінімум для дітей віком від 6 до 18 років становить 3 512 гривень.
На підставі вищевикладеного, враховуючи, що обов`язок утримувати дитину є рівною мірою обов`язком як матері, так і батька, при цьому, припинення шлюбних відносин між батьками та проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав та не звільняє від виконання обов`язків щодо утримання дитини до досягнення нею повноліття, тому позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 саме в розмірі 1/4 частини від заробітку (доходів) відповідача є обґрунтованим та доведеним, тому підлягає задоволенню. 
Згідно ч. 1 ст. 191 СК України, аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про присудження аліментів з відповідача починаючи з 16 січня 2026 року.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 430 ЦПК України, суд допускає негайне виконання рішень у справах про стягнення аліментів - у межах суми платежу за один місяць.
Відповідно до вимог ч. 6 ст. 141 ЦПК України суд покладає на відповідача витрати по оплаті судового збору.
Щодо зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Фастівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області ЦМУ МЮ (м.Київ) про оспорювання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини, суд встановив наступне. 
Відповідно до ч.ч.1-3 ст.136 Сімейного кодексу України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття.
Згідно роз`яснення Постанови Пленуму Верховного Суду України п. 11 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» № 3 від 15.05.2006 року, оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини.
Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.
Згідно вимог ст.134 Сімейного кодексу України на підставі заяви осіб, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до Книги реєстрації народжень та видає нове Свідоцтво про народження.
Відповідно до п.2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільною стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за №55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, встановлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису.
Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає справу в межах позовних вимог та на підставі доказів, наданих сторонами.
В судовому засіданні було встановлено, що згідно Висновку експерта №103-39-2026 від 26.06.2026, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , йомовірно є біологічним батьком ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , матір`ю якої є ОСОБА_1 . Ймовірність даної події становить 99,9%.
Пункт 5 частини 1 статті 257 Цивільного процесуального кодексу України визначає, що суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав відповідну заяву про залишення свого позову без розгляду.
За заявою адвоката Дубчака Ю.Є., який діє в інтересах позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 , про залишення позову без розгляду, суд залишає зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Фастівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області ЦМУ МЮ (м.Київ) про оспорювання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини без розгляду.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 19, 81, 141, 247, 259, 263-265, 430 ЦПК України, ч. 2 ст. 84, 180-182 Сімейного Кодексу України,-
УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу) відповідача, щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 16 січня 2026 року і до досягнення дитиною повноліття.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 судовий збір на користь держави в сумі 1331,20 грн.
Рішення в частині стягнення аліментів підлягає негайному виконанню в межах суми стягнення за один місяць.
Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Фастівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області ЦМУ МЮ (м.Київ) про оспорювання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини - залишити без розгляду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя          Леся КОВАЛЕВСЬКА