Справа №638/14478/26

Провадження № 3/638/3057/26
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 липня 2026 року       м. Харків
Суддя Шевченківського районного суду міста Харкова Гребенюк В.В. розглянувши матеріали, які надійшли з ХРУП №3 ГУНП в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності: 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , громадянина України, що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , 
про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП,-
ВСТАНОВИВ:
Згідно з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВБА № 161897 від 23.06.2026, ОСОБА_1 08.05.2026 о 17 год. 00 хв. перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 влаштував конфлікт з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ході чого висловлювався нецензурною лайкою, під час конфлікту була присутня їх малолітня донька ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 , внаслідок чого завдано психологічну шкоду здоров`ю дитини. 
У судові засідання 25.06.2026 та 10.07.2026 ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час, місце судового розгляду повідомлявся, причини неявки не повідомив.
В рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.
Отже, передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення ЄСПЛ у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" від 07.07.1989).
Справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 173-2, ч. 2 КУпАП розглядаються районними у місті судами (ст. 221 КУпАП). Виходячи з положень ст. 284 КУпАП лише орган, що розглядає справу приймає по ній передбачене законом рішення, зокрема, про накладення стягнення чи закриття справи.
Приймаючи до уваги, що ОСОБА_1 повідомлено про розгляд справи Шевченківським районним судом міста Харкова, вжиття судом необхідних заходів для забезпечення участі її у судовому засіданні, не обов`язкову присутність її при розгляді справи у відповідності до вимог ст. 268 КУпАП вбачається за можливе не відкладати розгляд справи та провести судове засідання у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Склад правопорушення за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП полягає у вчиненні домашнього насильства стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи, тобто вчинення будь-яких діянь фізичного, психологічного чи економічного характеру внаслідок чого була завдана шкода потерпілому.
За визначенням п. 14 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи. 
Згідно рапорту заявником є ОСОБА_1 , який викликав поліцію через конфлікт з колишньою співмешканкою – ОСОБА_2 . 
В заяві і поясненнях ОСОБА_1 вказував, що у нього з колишньою співмешканкою відбулася сварка в ході якої остання висловлювалася нецензурною лайкою.
ОСОБА_2 в заяві зазначала, що ОСОБА_1 її ображав, викручував руки, що вона й важала домашнім насильством. В той же час, надаючи пояснення з приводу події домашнього насильства ОСОБА_2 вказала, що ОСОБА_1 намагався забрати їх спільну дитину з садочку. Втрьох вони зайшли в ліфт, де застрягли. Після того як вони вийшли з ліфту ОСОБА_1 попрощався з донькою і пішов. Про будь-які образи чи нецензурну лайку з боку ОСОБА_1 поясеннення ОСОБА_2 не свідчать. І заява, і пояснення складені 08.05.2026 і надані вони одному й тому ж співробітнику поліції. 
Враховуючи, що надаючи більш детальні пояснення щодо події сварки між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 остання не вказала про нецензурну лайку з боку особи, яка притягається до адміністративної відповідальності суд має сумніви, що така лайка мала місце. 
Усі  сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (ч. 3 ст. 62 Конституції України).
За вказаних обставин слід дійти висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП. 
В силу положень п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю, зокрема, за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Відповідно, справу слід закрити за відсутності події і складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 .
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 245, 251, 252, 283, 284, 294 КУпАП України, суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Шевченківській районний суд м. Харкова.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. 

Суддя       В. В.  Гребенюк