Справа № 953/5675/26
н/п 2/953/3705/26 
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
16 липня 2026 року м. Харків
Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючої – судді Лисиченко С.М.,
за участю секретаря судових засідань – Кот Я.А., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, 

ВСТАНОВИВ:

04 травня 2026 року до Київського районного суду м.Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , відповідно до змісту якої ОСОБА_1 просить розірвати шлюб, укладений між між нею та відповідачем , заресстрований Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 2750 та залишити їй прізвище ОСОБА_3 ; стягнути з відповідача на її користь 50% вартості судових витрат понесених при розгляді справи, а саме судовий збір в розмірі 1 331,20 грн. та витрати на правову (правничу) допомогу у розмірі 6000,00 грн.
В обгрунтування позову позивачка посилається на те, що дітей від шлюбу у неї з відповідачем немає. Вказує, що протягом двох з половиною років вона з відповідачем добровільно оформити розлючення через відділ державної реєстрації актів цивільного стану не дійшли згоди із-за наявності спільного майна. Протягом останніх років відповідач поводить себе не по сімейному, сімейне життя між подружжям поступово погіршувалося, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення між подружжям шлюбних відносин. З початку 2024 року вона з відповідачем не проживає, спільного господарства не ведуть, оскільки всі вирішили проживати самостійно без турботи один про одного. На даний час ведення між подружжям спільного господарства остаточно припинено. За глибоким переконанням позивачки подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає, оскільки як у неї , так і у відповідача на грунті сімейно-побутових проблем, та діаметрально протилежних поглядів на сімейне життя, розвинулась неприязнь один до одного, втрачено почуття любові та поваги. Вважає, що за таких умов шлюб необхідно розірвати. 
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м.Харкова від 04.05.2026 позовну заяву передано для розгляду головуючій судді Лисиченко С.М.
Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 06.05.2026 відкрито провадження у цивільній справі, розгляд справи постановлено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Витребувано у ОСОБА_1 оригінал свідоцтва про шлюб, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , заресстрований Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 2750.
18.05.2026 до суду надійшла заява позивачки про виконання ухвали суду в частині надання оригіналу свідоцтва про шлюб.
Позивачка у судове засідання, яке призначене на 16.07.2026, не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена судом у встановленому законом порядку. Засобами поштового зв`язку до суду надійшла заява позивачки ОСОБА_1 з проханням проводити розгляд справи у її відсутність, вказує, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі.
Відповідач у судове засідання, яке призначене на 16.07.2026, не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений судом у встановленому законом порядку. Засобами поштового зв`язку до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_2 з проханням проводити розгляд справи у його відсутність. Вказав, що позовні вимоги визнає у повному обсязі.
Згідно ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Відповідно до вимог частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши письмові заяви по суті справи, докази наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до даних свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 21.07.2018 Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , укладено шлюб, зареєстрований 21 липня 2018 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №2750. Прізвище після реєстрації шлюбу: чоловіка – ОСОБА_3 , дружини – ОСОБА_3 .
Від шлюбу сторони спільних дітей не мають.
Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Згідно з статтею 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. 
Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Суд зазначає, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. 
Відповідно до частини 3 та 4 статті 56 Сімейного кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Відповідно до частини 3 статті 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (частина 1 статті 110 Сімейного кодексу України ).
Згідно із статтею 112 Сімейного кодексу України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до статті 111 Сімейного кодексу України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.
За змістом указаної норми заходи щодо примирення подружжя вживаються судом за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя.
Надання строку для примирення подружжя є правом суду, а не його обов`язком.
Судом встановлено, оскільки не спростовано відповідачем, що шлюбно-сімейні відносини між сторонами припинені, на час розгляду даної справи вони спільного господарства не ведуть, мешкають окремо один від одного.
Збереження шлюбу суперечить інтересам як позивачки, так і відповідача. Будь-яких доказів на підтвердження того, що після розірвання шлюбу будуть порушені особисті та майнові права сторін, суду не надано.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягаютьзадоволенню.
Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, суд залишає позивачці ОСОБА_1 – прізвище « ОСОБА_3 ».
Суд розподіляє судові витрати відповідно до положень ст. 141 КПК України, пропорційно до розміру задоволених позовних вимог та стягує з відповідача на користь позивачки суму сплаченого судового збору у розмірі 1331,20 гривень та виторати на правничу допомогу у сумі 6000 гривень, які документально підтвердженні. Заперечень щодо розміру таких виртрат від відповідача не надійшло.
Керуючись статтями 12, 13, 206, 263-265 ЦПК України, суд, –

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити. 
Розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 21 липня 2018 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №2750.
Після розірвання шлюбу залишити позивачці ОСОБА_1 – прізвище « ОСОБА_3 ».
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , витрати по сплаті судового збору в розмірі 1331 (одна тисяча триста тридцять одна) гривня 20 копійок та витрати на правову (правничу) допомогу в розмірі 6000 (шість тисяч) гривень 00 копійок.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково, шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Харківського апеляційного суду.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Відомості про учасників справи:
Позивачка:  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ;
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Суддя -    С.М. Лисиченко