Дата документу 01.09.2026 | Справа № 554/11213/26
| Провадження № 3/554/1290/2026

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
«01» вересня 2026 року    м. Полтава

Шевченківський районний суд міста Полтави у складі: головуючого - судді Сметаніної А.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Ради адвокатів Київської області (адреса: 04080, м. Київ, вул. Кирилівська, 15, код ЄДРПОУ - 38536488) у відношенні:
ОСОБА_1 , дата та місце народження невідомі, арбітражного керуючого ОСОБА_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_1), адреса місця роботи: АДРЕСА_1, РНОКПП - НОМЕР_1 ,
- за ч.5 ст. 212-3 КУпАП, 

В С Т А Н О В И В:

10.06.2026, відповідно до ст. ст. 20, 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвокат Яковюк Л.Ю. звернулась з адвокатським запитом до арбітражного керуючого ОСОБА_1, який було направлено 10.05.2026 на офіційну електронну пошту ІНФОРМАЦІЯ_1. Згідно з ч. 2 ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» керівники підприємств, установ, організації, яким направлено адвокатський запит, зобов?язані не пізніше п?яти робочих днів з дня отримання запиту надати адвокату відповідну інформацію, копії документів, крім інформації з обмеженим доступом і копій документів, в яких міститься інформація з обмеженим доступом. Листом від 15 травня 2026 року за підписом арбітражного керуючого ОСОБА_1 , адвокату Яковюк Л.Ю. повідомлено про продовження строку розгляду адвокатського запиту до 20-ти робочих днів. Отже, останнім днем надання відповіді на адвокатський запит було 05 червня 2026 року. Проте відповіді на адвокатський запит адвокату Яковюк Л.Ю. надано не було. 

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії КС №00927 від 21.07.2026 дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч.5 ст. 212-3 КУпАП, а саме, як несвоєчасне надання інформації на адвокатський запит.

В судове засідання ОСОБА_1 не з?явився, від його представника - адвоката Гудзь Л.Г. в судовому засіданні було надано клопотання про закриття провадження у справі, відповідно до якого вона просить суд закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, у зв?язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП. 
Клопотання обґрунтовано тим, що відповідно до адвокатського запиту від 10.05.2026 року адвокат Яковюк Л.Ю. просила надати інформацію та копію матеріалів реєстраційної справи щодо ТОВ «ФАРКОП.ЮА», які арбітражним керуючим ОСОБА_1 долучено до матеріалів справи №925/710/24. Тобто предметом запиту були не будь-які документи, що перебували у поточному діловодстві арбітражного керуючого, а конкретно копії матеріалів реєстраційної справи, які вже були подані до Господарського суду Черкаської області та знаходились у матеріалах судової справи №925/710/24. ОСОБА_1 ще під час перевірки, тобто до складення протоколу, були подані Раді адвокатів Київської області письмові пояснення від 18.07.2026 року, у яких прямо зазначалося, що станом як на дату одержання адвокатського запиту, так і на 05.06.2026 року копії матеріалів реєстраційної справи ТОВ «ФАРКОП.ЮА» у нього були відсутні, оскільки відповідні документи були долучені до матеріалів господарської справи №925/710/24 та знаходилися у Господарському суді Черкаської області. Ці пояснення існували на момент складення протоколу 21.07.2026 року, були відомі особі, яка його складала, проте в самому протоколі фактично відсутня будь-яка правова оцінка зазначеному запереченню. Також особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення не встановлено, які конкретно запитувані документи фактично перебували у ОСОБА_1 станом на 05.06.2026 року; не наведено доказів їх наявності у його розпорядженні; не встановлено, де саме зберігалися відповідні документи; не з?ясовано, чи залишались у ОСОБА_1 копії після їх передання до суду. Крім того, при складенні протоколу про адміністративне правопорушення, Радою адвокатів Київської області було порушено процедуру складення протоколу. 3 матеріалів справи, зокрема даних поштового відстеження, вбачається, що зазначений лист голови Ради адвокатів Київської області був фактично вручений ОСОБА_1 16.07.2026 року о 13:49. Таким чином, першим робочим днем наданого ОСОБА_1 строку було 17.07.2026 року, другим - 20.07.2026 року, а третім - 21.07.2026 року. Отже, встановлений самою Радою адвокатів триденний строк закінчувався лише після завершення 21.07.2026 року. Незважаючи на це, протокол серії КС N?00927 був складений саме 21.07.2026 року, тобто ще до закінчення останнього дня строку, наданого ОСОБА_1 для подання письмових пояснень або особистої явки. Таким чином, на момент прийняття рішення про складення протоколу Рада адвокатів Київської області ще не мала правових та фактичних підстав констатувати факт ігнорування ОСОБА_1 її листа, оскільки наданий йому самою Радою строк для вчинення відповідних дій не закінчився. Більше того, письмові пояснення ОСОБА_1 були фактично підготовлені 18.07.2026 року, тобто саме в межах періоду, наданого йому Радою адвокатів для реалізації права на захист та викладення своєї позиції. У цих поясненнях було наведено суттєві обставини, які безпосередньо стосувалися наявності чи відсутності складу правопорушення: відсутність у ОСОБА_1 запитуваних документів, перебування їх у матеріалах судової справи, відсутність у нього статусу належного розпорядника відповідної інформації, а також обставини розгляду адвокатського запиту. Однак рішення про складення протоколу фактично було прийняте ще до завершення процедури отримання пояснень від особи, тобто без повного та всебічного з?ясування обставин справи. Крім того, протокол не містить належного обґрунтування того, в якому саме статусі ОСОБА_1 визнається суб?єктом обов?язку, передбаченого частиною другою статті 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»: як керівник ТОВ «ФАРКОП.ЮА», як посадова особа товариства, як ліквідатор чи як фізична особа - арбітражний керуючий. Крім того, не враховано, що у період первинного розгляду адвокатського запиту ОСОБА_1 перебував на лікарняному, що підтверджується медичними документами. Отже, матеріалами справи не доведено належними та допустимими доказами, що станом на 05.06.2026 року ОСОБА_1 фактично володів копіями матеріалів реєстраційної справи ТОВ «ФАРКОПЮА», які вимагав адвокат; що саме ОСОБА_1 був належним суб?єктом, на якого законом покладено обов?язок надати зазначені документи; що він мав реальну правову та фактичну можливість їх надати; що під час перевірки Радою адвокатів Київської області належним чином перевірені та спростовані його письмові пояснення від 18.07.2026 року. Фактично висновок про вчинення адміністративного правопорушення побудований виключно на встановленні факту ненадання документів до 05.06.2026 року, без доведення решти обов?язкових елементів складу адміністративного правопорушення.

Суд, вислухавши доводи адвоката Гуздь Л.Г., дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходить до наступних висновків:

Згідно ч.ч.1-3 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. ст. 245, 252, 280 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вимогами ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов?язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складення протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу. 

Диспозиція частини 5 статті 212-3 КУпАП передбачає відповідальність за наступні дії:
1) неправомірну відмову в наданні інформації;
2) несвоєчасне або неповне надання інформації;
3) надання інформації, що не відповідає дійсності, у відповідь на адвокатський запит, запит кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати або члена відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Стаття 24 Закону України «Про доступ до публічної інформації встановлено відповідальність за порушення законодавства про доступ до публічної інформації та зазначено, що їх несуть особи, винні у вчиненні таких порушень:
1) ненадання відповіді на запит;
2) ненадання інформації на запит;
3) безпідставна відмова у задоволенні запиту на інформацію;
4) неоприлюднення інформації відповідно до статті 15 цього Закону;
5) надання або оприлюднення недостовірної, неточної або неповної інформації;
6) несвоєчасне надання інформації;
7) необґрунтоване віднесення інформації до інформації з обмеженим доступом;
8) нездійснення реєстрації документів;
9) навмисне приховування або знищення інформації чи документів.

Відповідно до ч.1 ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатський запит - письмове звернення адвоката до органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань про надання інформації, копій документів, необхідних адвокату для надання правничої допомоги клієнту.

Згідно ч.2 ст.24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, яким направлено адвокатський запит, зобов`язані не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту надати адвокату відповідну інформацію, копії документів, крім інформації з обмеженим доступом і копій документів, в яких міститься інформація з обмеженим доступом. У разі якщо адвокатський запит стосується надання значного обсягу інформації або потребує пошуку інформації серед значної кількості даних, строк розгляду адвокатського запиту може бути продовжено до двадцяти робочих днів з обґрунтуванням причин такого продовження, про що адвокату письмово повідомляється не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання адвокатського запиту. 

Відмова в наданні інформації на адвокатський запит, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, встановлену законом, крім випадків відмови в наданні інформації з обмеженим доступом (ч.3 ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Крім того, відповідно до ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Рішенням Ради адвокатів України від 19 листопада 2013 року №238 (зі змінами, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 03 липня 2021 року №55) затверджений Порядок оформлення головою ради адвокатів Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва і Севастополя або уповноваженим радою членом ради адвокатів матеріалів про адміністративні правопорушення.

Відповідно до вказаного Порядку, зміст протоколу повинен відповідати вимогам, встановленим статтею 256 КУпАП, та оформляється згідно з додатком 1 до цього Порядку. Уповноважена особа зазначає у протоколі всю наявну інформацію, що ідентифікує особу, яка притягається до адміністративної відповідальності. Протокол про адміністративне правопорушення складається українською мовою у двох примірниках. Не допускається закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу, а також внесення додаткових записів після того, як протокол підписаний особою щодо якої він складений. При викладенні обставин правопорушення у протоколі вказуються місце та час його вчинення, суть правопорушення, які саме протиправні дії чи бездіяльність вчинила особа стосовно якої складається протокол про адміністративне правопорушення, та які положення законодавства цим порушено, чиї права порушені. Наявність триваючого правопорушення також відображається в протоколі. У протоколі про адміністративне правопорушення при його складанні обов`язково вказується пункт, частина статті та стаття КУпАП, згідно з якою передбачено адміністративну відповідальність. Уповноважена особа зобов`язана ознайомити особу, стосовно якої складається протокол про адміністративне правопорушення, відповідно до статті 63 Конституції України з її правами і обов`язками, передбаченими статтею 268 КУпАП, про що робиться відмітка у протоколі. Про обізнаність з вищезазначеним особа, щодо якої складається протокол про адміністративне правопорушення, ставить у протоколі свій підпис, а у разі відмови поставити підпис про це робиться відповідний запис у протоколі, який засвідчується підписом уповноваженої особи. Особі, стосовно якої складається протокол про адміністративне правопорушення, пропонується надати письмове пояснення та зауваження за суттю вчиненого правопорушення, яке вноситься до протоколу і засвідчується підписом зазначеної особи. Пояснення та зауваження можуть додаватись до протоколу окремо, про що робиться запис у цьому протоколі. Письмові пояснення щодо факту порушення прав адвокатів, членів кваліфікаційно-дисциплінарних комісій, їх палат, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, може подавати на письмові запити уповноваженої особи. У разі відмови особи, стосовно якої складається протокол про адміністративне правопорушення, від надання пояснень та зауважень по суті вчиненого правопорушення, уповноважена особа вносить до нього відповідний запис, який засвідчується її підписом. Протокол підписується уповноваженою особою та особою, стосовно якої складається протокол про адміністративне правопорушення, а при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, стосовно якої складається протокол про адміністративне правопорушення, від підписання протоколу уповноважена особа робить про це відповідний запис, який засвідчує своїм підписом та підписами свідків і потерпілих, у випадку їх наявності. Особа, стосовно якої складається протокол про адміністративне правопорушення, має право додати до протоколу пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, а також викласти мотиви відмови від його підпису. До протоколу долучаються матеріали, що підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення, які є його невід`ємною частиною. Кожен документ повинен мати свої реквізити (дату, назву, підписи тощо), містити достовірну інформацію та відповідати вимогам законодавства. Перший примірник протоколу з матеріалами, направляється до компетентного суду, другий під розписку вручається особі, яка притягується до адміністративної відповідальності. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від отримання протоколу, або у разі відмови проставити свої підписи у протоколі, другий примірник такого протоколу направляється вказаній особі рекомендованою кореспонденцією не пізніше трьох днів з моменту його складення.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 212-3 КУпАП підтверджується зібраними у справі доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії КС №00927 від 21.07.2026 року, заявою адвоката Яковюк Л.Ю. від 14.06.2026 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст. 212-3 КУпАП, адвокатським запитом адвоката Яковюк Л.Ю. на адресу арбітражного керуючого ТОВ «ФАРКОП.ЮА» ОСОБА_1 від 10.05.2026, відповіддю ОСОБА_1 на адресу адвоката Яковюк Л.Ю. на адвокатський запит від 15.05.2026, копією постанови Господарського суду Черкаської області від 10.12.2024 у справі №925/710/24, скріншотами відправлень з електронної пошти, листом голови Ради адвокатів Київської області Бойка П.М. на адресу ОСОБА_1 від 13.07.2026, реєстром поштових відправлень від 13.07.2026, рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення ОСОБА_1 16.07.2026, письмовими поясненнями ОСОБА_1 на адресу голови Ради адвокатів Київської області Бойка П.М. від 18.07.2026, ухвалою Господарського суду Черкаської області від 18.05.2026 у справі №925/710/24, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.07.2026 у справі №925/710/24, супровідним листом голови Ради адвокатів Київської області Бойка П.М. на адресу ОСОБА_1 від 21.07.2026 про направлення примірнику протоколу про адміністративне правопорушення серії КС №00927 від 21.07.2026 року, реєстром поштових відправлень від 21.07.2026.

Так, аналізуючи надані до протоколу докази, судом встановлено, що 10.05.2026 адвокат Яковюк Л.Ю. звернулась з адвокатським запитом до арбітражного керуючого ОСОБА_1, який було направлено 10.05.2026 на офіційну електронну пошту ІНФОРМАЦІЯ_1 .

15.05.2026, тобто в межах строку, визначеного ч.2 ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту) арбітражний керуючий ОСОБА_1 надає відповідь на адвокатський запит про продовження строку розгляду адвокатського запиту до двадцяти робочих днів, у зв?язку з необхідністю пошуку великої кількості даних за значний проміжок часу. 

Таким чином, останнім днем для надання відповіді на адвокатський запит було 05.06.2026.

Проте, відповіді на адвокатський запит у встановлений строк надано не було. 

В подальшому, як вбачається з наданих до протоколу копій документів, адвокатом Яковюк Л.Ю. 14.06.2026 на адресу Ради адвокатів Київської області направлено заяву про притягнення арбітражного керуючого ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП. 

Вказана заява надійшла на адресу Ради адвокатів Київської області 15.06.2026, про що свідчить штамп вхідної кореспонденції (вх. № 1726/0/1-26 від 15.06.2026). 

Головою Ради адвокатів Київської області Бойком П.А. на адресу арбітражного керуючого ОСОБА_1 13.07.2026 року за вих. №0741/0/2-26 направлено лист, в якому повідомлено про наявність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 212-3 КУпАП, враховуючи необхідність складення протоколу за його присутності запропоновано зв?язатись з Уповноваженим членом Ради адвокатів Київської області, з?явитись до Ради адвокатів Київської області протягом трьох робочих днів з дня отримання цього листа або вказати іншу зручну дату, коли Уповноважений член Ради адвокатів Київської області матиме змогу прийняти його на робочому місці. Також зазначено про можливість прийняти та направити на поштову адресу Ради адвокатів Київської області пояснення щодо обставин, викладених у заяві адвоката Яковюк Л.Ю. Також в листі роз?яснено зміст ст. 268 КУпАП, ст. 63 Конституції України. Зазначено, що у разі ігнорування цього листа протокол про адміністративне правопорушення буде складено за відсутності ОСОБА_1 протягом п?яти робочих днів з дати закінчення строків, вказаних вище. 

Згідно копії поштового відправлення вказаний лист отримано ОСОБА_1 16.07.2026, про що свідчить його особистий підпис. 
18.07.2026 арбітражним керуючим ОСОБА_1 на адресу голови Ради адвокатів Київської області Бойка П.А. направлено письмові пояснення щодо розгляду заяви адвоката Яковюк Л.Ю. про складення протоколу за ч.5 ст. 212-3 КУпАП, які отримані Радою адвокатів Київської області 20.07.2026 року за вх. №2127/0/1-26. 
21.07.2026 відносно ОСОБА_1 уповноваженим Радою адвокатів Київської області складено протокол серії КС №00927 за ч.5 ст. 212-3 КУпАП. 
Суд відхиляє доводи захисника Гудзь Л.Г. про те, що ОСОБА_1 станом на 05.06.2026 фактично не володів копіями матеріалів реєстраційної справи ТОВ «ФАРКОП.ЮА», які вимагав адвокат; що саме ОСОБА_1 був належним суб?єктом, на якого законом покладено обов?язок надати зазначені документи; що він мав реальну правову та фактичну можливість їх надати; що під час перевірки Радою адвокатів Київської області належним чином не перевірені та не спростовані письмові пояснення ОСОБА_1 від 18.07.2026 року, а отже висновок про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення зроблений виключно на встановленні факту ненадання документів до 05.06.2026 року, без доведення решти обов?язкових елементів складу адміністративного правопорушення.
Так, та обставина, що на момент звернення адвоката Яковюк Л.Ю. 10.05.2026 і на останній день надання відповіді 05.06.2026 у ОСОБА_1 були вістуні копії матеріалів реєстраційної справи щодо ТОВ «ФАРКРП.ЮА» не позбавляло арбітражного керуючого можливості надати відповідь у визначений законом строк. Факт фізичної відсутні документів, навіть з поважної причини, не звільняє особу від обов?язку відповісти на адвокатський запит та у визначений строк повідомити адвоката, що запитувані документи відсутні, у зв?язку з їх долученням до судової справи. 
Те, що ОСОБА_1 не був ані суб?єктом державної реєстрації, ані розпорядником справи ТОВ «ФАРКОП.ЮА», а тому, на думку адвоката, не був наділений повноваженнями надавати третім особам копії документів із судової справи чи здійснювати будь-які дії щодо їх видачі, не звільняло його від обов?язку надати відповідь на адвокатський запит. 
Та обставина, що відповідь на адвокатський запит була надана ОСОБА_1 18.07.2026 і направлена на адресу Ради адвокатів Київської області, свідчить про надання ним інформації на адвокатський запит, але несвоєчасно. 
Факт надання відповіді (письмових пояснень) на адресу Ради адвокатів Київської області від 18.07.2026 підтверджує можливість надання запитуваної інформації, водночас фіксує пропуск строку, встановленого ч. 2 ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що утворює закінчений склад формального адміністративного правопорушення.
З аналізу диспозиції ч. 5 ст. 212-3 КУпАП встановлено, що несвоєчасне надання відповіді на адвокатський запит є окремим, самостійним та закінченим складом правопорушення. Правопорушник є арбітражним керуючим, який мав реальну та безпосередню можливість виконати законну вимогу адвоката у визначений законом строк та в межах своїх повноважень. Листок непрацездатності, долучений до клопотання адвоката, виданий ОСОБА_1 не впливає на наявність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 212-3 КУпАП, оскільки останнім днем для надання відповіді на адвокатський запит було 05.06.2026.
Судом також встановлено, що протокол серії КС №00927 від 21.07.2026 року складався за відсутності ОСОБА_1 , який був обізнаний про дату, час та місце його складення, протягом п?яти робочих днів з дати закінчення строків, вказаних в листі голови Ради адвокатів Київської області Бойка П.А. на адресу арбітражного керуючого ОСОБА_1 від 13.07.2026 року за вих. №0741/0/2-26, який було отриманий ОСОБА_1 16.07.2026. 
В протоколі серії КС №00927 від 21.07.2026 року зазначено, що пояснення ОСОБА_1 викладені окремо в листі від 18.07.2026. Письмові пояснення ОСОБА_1 від 18.07.2026 додані до протоколу, про що зазначено у відповідній графі. Примірник протоколу про адміністративне правопорушення серії КС №00927 від 21.07.2026 року направлений на адресу ОСОБА_1 , згідно реєстру поштових відправлень 21.07.2026.
Доводи захисника в частині порушення процедури складення протоколу не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи, оскільки в листі голови Ради адвокатів Київської області Бойка П.А. на адресу арбітражного керуючого ОСОБА_1 від 13.07.2026 року за вих. №0741/0/2-26, який було отримано адресатом 16.07.2026 повідомлено про наявність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 212-3 КУпАП, запропоновано з?явитись до Ради адвокатів Київської області протягом трьох робочих днів з дня отримання листа, зазначено про можливість направити на поштову адресу Ради адвокатів Київської області пояснення щодо викладених у заяві обставин, а також роз?яснено зміст ст. 268 КУпАП, ст. 63 Конституції України та наслідки неявки, зокрема складення протоколу про адміністративне правопорушення за відсутності особи протягом п?яти робочих днів з дати закінчення строків, вказаних вище.
Таким чином, складений відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення серії КС№00927 від 21.07.2026 відповідає вимогам ст. 256 КУпАП та відповідного Порядку оформлення головою ради адвокатів Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва і Севастополя або уповноваженим радою членом ради адвокатів матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженого Рішенням Ради адвокатів України від 19 листопада 2013 року №238 (зі змінами, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 03 липня 2021 року №55).

Приймаючи до уваги вищезазначене, існували всі законні підстави для складання адміністративного протоколу за відсутності правопорушника.

Частиною 2 статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов?язані діяти лише на підставі, в межах повновжень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
У п. 1 ст. 11 Загальної декларації прав людини, п. 2 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основних свобод, п. 2 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права, принципі 36 Зводу принципів захисту всіх осіб, ст. 62 Конституції України закріплено одне з найважливіших положень демократичної, правової держави презумпцію невинуватості, згідно з якою особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути притягнута до відповідальності, доки її вину не буде доведено в законному порядку; ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення; обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях; усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
У відповідності до п. 4.1 Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року N 23-рп/2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.
Згідно рішення ЄСПЛ в справі «Коробов проти України від 21.07.2011, Європейський суд з прав людини, зазначив, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом», проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумцій фактів.
Спираючись на положення ч.1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також на практику Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011 р., заява №16347/02), «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013 р., заява №36673/04), «Карелін проти Росії» (рішення від 20.09.2016 р., заява №926/08), «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008, заява 7460/03), суд доходить висновку, що направлений до суду матеріал про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується при оцінці доказів, оскільки такі докази можуть випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій щодо фактів, з таким рівнем доказування, який би не залишав жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини. 

На підставі вищевикладеного, суд доходить висновку, що сукупність зібраних у справі доказів, які є належними, допустимими та достовірними і поза розумним сумнівом підтверджують вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 212-3 КУпАП, а саме у несвоєчасному наданні інформації у відповідь на адвокатський запит. 

Згідно із статтею 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до статті 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом?якшують і обтяжують відповідальність.

Враховуючи характер вчиненого адміністративного правопорушення, особу правопорушника, інші обставини у справі, а також відсутність обставин, що обтяжують відповідальність, суд вважає за доцільне призначити ОСОБА_1 адміністративне стягнення, у межах визначених санкцією частини п?ятої статті 212-3 КУпАП, у виді мінімального штрафу.

За глибоким переконанням суду саме така міра стягнення буде законною, обґрунтованою, справедливою, пропорційною і співмірною із характером вчиненого правопорушення, особою правопорушника, ступенем її провини, а також буде відповідати меті застосування адміністративного стягнення - виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником так і іншими особами. 

Відповідно ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

При цьому, згідно п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення судовий збір справляється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлюється Законом України «Про державний бюджет» на відповідний календарний рік та станом на 01 січня 2026 року згідно Закону України «Про державний бюджет на 2026 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 3 328 грн.

Таким чином, з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір в розмірі 665 грн. 60 коп. 

Керуючись ст. ст. 1, 7, 9, 23, 33, ч.5 ст. 212-3, ст. ст. 245, 247, 251, 252, 280, 283, 284, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, 

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 212-3 КУпАП.

Призначити ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 25 (двадцять п?ять) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 425 (чотириста двадцять п?ять) гривень 00 копійок в дохід держави (отримувач: отримувач коштів: ГУК у Полтавській області/м. Полтаві/21081100; код отримувача (код ЄДРПОУ): 37959255; Банк: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку (IBAN): UA988999980313000106000016719; код класифікації доходів бюджету: 21081100). Стягувач - Рада адвокатів Київської області (адреса: 04080, м. Київ, вул. Кирилівська, 15, код ЄДРПОУ - 38536488).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 665 (шістсот шістдесят п`ять) гривень 60 копійок (отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача UA908999980313111256000026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106. Стягувач - ТУ ДСА України у Полтавській області (вул. Соборності, 17, м. Полтава, Полтавська область, 36014, код ЄДРПОУ - 26304855).

Строк пред`явлення постанови до виконання протягом трьох місяців з наступного дня після набрання нею законної сили чи закінчення строку, встановленого в разі відстрочки чи розстрочки виконання рішення, а якщо рішення підлягає негайному виконанню - з наступного дня після його прийняття.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у 15-денний строк з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення, в порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Шевченківський районний суд міста Полтави протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Шевченківського районного суду
міста Полтави: Аліна СМЕТАНІНА