Єдиний унікальний номер 205/4340/26
Номер провадження3/205/1391/26

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29.06.2026      м. Дніпро

Суддя Новокодацького районного суду міста Дніпра Дахно М.М., розглянувши матеріали, що надійшли з Державної установи «Дніпровська виправна колонія (№89)» відносно: 
ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.188 КУпАП, 

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшов протокол серії ДН №3 про адміністративне правопорушення, передбачене ст.188 КУпАП. 
Відповідно до вказаного протоколу 01.04.2026, близько 11:20, під час огляду автомобіля ГАЗ НОМЕР_1 , який виїжджав до охороняємого об`єкту установи, в салоні прихованими виявлено пластикові банківські картки VISA НОМЕР_2 та А-банк 5169155156881722, грошові купюри номіналом 500 грн, серійний номер ЕТ 6101416, номіналом 500 грн, серійний номер ЄЛ 7235252, номіналом 1000 грн, серійний номер ГП 8775033. 
На підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188 КУпАП, суду надано такі матеріали:
-рапорти уповноважених осіб оперативного відділу ДУ «Дніпровська виправна колонія (№89)» про виявлення в салоні автомобіля, яким керував ОСОБА_1 , заборонених предметів;
-протокол ДН № 003 особистого огляду і огляду речей, провезеного в транспортному засобі, яким керував ОСОБА_1 01.04.2026, відповідно до якого в салоні авто було виявлено банківські карти VISA 4400005503255256 та А-банк 5169155156881722, грошові купюри номіналом 500 грн, серійний номер ЕТ 6101416, номіналом 500 грн, серійний номер ЄЛ 7235252, номіналом 1000 грн, серійний номер ГП 8775033;
-протокол вилучення № 44, відповідно до якого під час огляду авто ГАЗ НОМЕР_1 , який заїжджав на територію державної установи виконання покарань, всередині салону виявлено та вилучено банківські картки та грошові купюри; 
-фотознімки зображенням банківських карт, грошових коштів та автомобіля без написів та підписів.
ОСОБА_2 будучи повідомленим належним чином про час та місце судового розгляду, в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, клопотань про перенесення судового засідання не подавав.
Зважаючи на те, що судом вжито вичерпних заходів для повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, про дату, час і місце розгляду справи, забезпечивши можливість з`явитися до суду і висловити свою позицію стосовно складеного відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення, суд вважає можливим розглянути справу без участі останньої.
Відповідно до положень ст. 268 КУпАП, неявка особи, яка притягається до адміністративної відповідальності у справах вказаної категорії, не перешкоджає розгляду справи у її відсутність
Дослідивши обставини справи, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності суд дійшов таких висновків. 
Згідно вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її в точності відповідності з законом.
Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Отже, процесуальний обов`язок щодо доказування правомірності притягнення особи до адміністративної відповідальності відповідно до положень діючого процесуального законодавства покладено на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.
Статтею 188 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за приховану від огляду передачу або спробу передачі будь-яким способом особам, яких тримають у слідчих ізоляторах, установах виконання покарань, алкогольних напоїв, лікарських та інших засобів, що викликають одурманювання, а так само інших заборонених для передачі предметів
Зі змісту протоколу №3 від 01.04.2026 вбачається, що дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст.188 КУпАП. Проте під час кваліфікації дій ОСОБА_1 уповноваженою особою зазначено лише номер статті 188 КУпАП, натомість із протоколу неможливо зрозуміти, у якому саме з адміністративних правопорушень, передбачених фабулою статті, звинувачується особа.
Окрім того, слід звернути увагу, що стаття 188 КУпАП за своїм змістом є бланкетною адміністративно-правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших нормативно-правових актів, що наповнює норму ст.188 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення тих ознак, які мають значення для правильної правової кваліфікації зазначеного діяння. Тому серед ознак суті такого адміністративного правопорушення обов`язково повинно бути посилання на конкретний нормативно-правовий акт, яким встановлюються відповідні правила, яких не дотрималась особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, порушивши тим самим законодавчі приписи.
Однак, розкриваючи склад адміністративного правопорушення, посадова особа, яка склала протокол, не навела, якою саме нормою права (статтею закону) встановлюється заборона перевезення вилучених предметів на територію виправної колонії, що є обов`язковою складовою об`єктивної сторони правопорушення.
Статтею 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається, в тому числі суть адміністративного правопорушення та нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення.
При цьому, суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП або нормах інших нормативно-правових актах, якими передбачена відповідальність за вчинення чітко визначених протиправних дій.
Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, не розкриває суть адміністративного правопорушення, не містить посилання на конкретний нормативно-правовий акт, яким встановлюються відповідні правила, які не дотримані ОСОБА_2 , та порушення яких тягне за собою настання адміністративної відповідальності за дане правопорушення.
Допущені уповноваженою посадовою особою під час оформлення протоколу про адміністративне правопорушення є істотними й позбавляють можливості встановити факт вчинення особою адміністративного правопорушення, та наявність в її діях складу цього правопорушення.
Оцінюючи зазначені докази, суд бере до уваги, що протокол про адміністративне правопорушення є документом, що офіційно засвідчує подію адміністративного правопорушення і відповідно до ст. 251 КУпАП є одним із джерел доказів, на основі яких ґрунтується повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи та правильне її вирішення. Однак, протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими належними та допустимими доказами не є безумовним та беззаперечним доказом на доведення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення і являє собою лише початковий правовий висновок щодо дій певної особи. Зазначене узгоджується і з судовою практикою ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п.43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України», п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини»).
Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене, і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.
Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 N 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в України та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленої в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.
Згідно зі ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
У рішенні Європейського Суду з прав людини від 21.07.2011 у справі «Коробов проти України» вказується, що суд має право обґрунтувати свої висновки лише доказами, що випливають із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумпції факту. Тобто таких, які не залишають місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення «поза розумним сумнівом».
У справі «Барбера, Мессеге і Хабардо проти Іспанії» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.
Крім того, у справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013, заява №36673/04) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).
У постанові Верховного суду від 08.07.2020 у справі № 463/1352/16-а, була висловлена правова позиція про те, що у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.
Таким чином, враховуючи, що викладена у протоколі серія ДН №3 фабула адміністративного правопорушення не містить ознак конкретного адміністративного правопорушення, передбаченого ст.188 КУпАП, а суд не має права самостійно редагувати її та відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу, суд дійшов висновку про недоведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення поза розумним сумнівом, отже, справа про адміністративне правопорушення відносно останнього має бути закрита у в зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188 КУпАП.
На підставі викладеного, керуючись ст.33, 38, 40-1, 247, 251, 256, 280 КУпАП, 

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 188 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Дніпровського апеляційного суду через Новокодацький районний суд міста Дніпра.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя            М.М.Дахно