Справа № 420/25534/25 
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 липня 2026 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бабенка Д.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовною заявою Калинівського опорного закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Бериславського району Херсонської області до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Калинівська селищна військова адміністрація Бериславського району Херсонської області про визнання протиправним та скасування висновку, 
ВСТАНОВИВ:
До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Калинівського опорного закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Бериславського району Херсонської області до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області, третя особа Калинівська селищна військова адміністрація Бериславського району Херсонської області про визнання протиправним та скасування висновку, в якій позивач просить суд:
визнати протиправним та скасувати висновок Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області від 14.07.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі UA- 2025-06-03-002777-a.
Стислий виклад позовної заяви.
Представник позивача, з покликанням на фактичні обставини справи, зазначає, що за результатом моніторингу, відповідачем складено та оприлюднено висновок від 14.07.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі UA- 2025-06-03-002777-a.
Так, оскаржуючи висновок про результати моніторингу процедури закупівлі в частині недотримання вимог пункту 1 статті 17 Рамкової угоди, представник позивача вказує, що згідно з пунктом 1 статті 17 Рамкової угоди, Україна повинна зберігати протягом п`яти років із дати завершення заходу всі документи, які стосуються процедур закупівель і присудження грантів, договорів, порядки денні, відповідну кореспонденцію та всі відповідні документи стосовно виплат і повернень коштів.
Разом з цим, як зазначає представник позивача, частиною п`ятою статті 12 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що Електронна система відповідає вимогам щодо наявності системи збереження даних, що здійснює зберігання протягом не менш як 10 років усіх документів, що надійшли від замовників, учасників, органу оскарження, органів, уповноважених здійснювати контроль у сфері закупівель, та були створені під час оцінки тендерних пропозицій/пропозицій, і забезпечує автоматичне резервування і відновлення даних.
На переконання представника позивача, замовник об`єктивно не може порушити припис пункту 1 статті 17 Рамкової угоди та норм Закону щодо строків зберігання документів про закупівлі, відповідальним за які є Міністерство економіки України.
Окрім того, на думку представника позивача, пункт 3 Висновку не відповідає вимогам пункту 5 частини сьомої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» та пункту 19 ст.4 КАС України, оскільки не містить конкретної вказівки, яка могла б бути виконаною, а також не містить обмеження дії акту по строку, оскільки використовує формулювання «в подальшому» та «недопущення у подальшому», що вказує на необмеженість строку його дії, що є ознакою нормативного, а не індивідуального акту.
Стислий виклад заперечень відповідача.
Представник відповідача у відзиві, з покликанням на фактичні обставини справи та детально цитуючи положення Рамкової угоди щодо спеціальних механізмів реалізації фінансування ЄС для України згідно з інструментом Ukraine Facility, підписаної між Україною та Європейським Союзом 21 травня 2024 року у м. Києві та 22 травня 2024 року у м. Брюсселі та ратифікованої Законом України від 06 червня 2024 року № 3786-IX, зазначив, що відповідач в оскаржуваному висновку зобов`язав позивача здійснити заходи щодо врахування в подальшому вимог статті 17 Рамкової угоди в умовах договору про закупівлю, недопущення у подальшому не дотримання вимог Рамкової Угоди, притягнення до відповідальності винних осіб та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Представник відповідача , з покликанням на висновки Верховного Суду у релевантних справах, також зауважив, що зобов`язання здійснити заходи щодо врахування в подальшому вимог статті 17 Рамкової угоди в умовах договору про закупівлю, недопущення у подальшому недотримання вимог Рамкової Угоди, притягнення до відповідальності винних осіб та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів є обґрунтованим та правомірним, та конкретизованим і чітким та пропорційним. 
Окрім іншого, на думку представника відповідача, відсутній факт порушення відповідачем прав, свобод чи охоронюваних законом інтересів позивача, як реальних, так і потенційних, оскільки відсутній механізм примусового чи автоматичного виконання зобов`язань, що містяться у висновку, жодне з відповідних зобов`язань не може бути реалізованим без рішення замовника.
Стислий виклад відповіді на відзив.
У відповіді на відзив, заперечуючи проти аргументів відзиві, представник позивача додатково зауважив, що, згідно положень пунктів 7 та 36 частини першої статті 1, частини п`ятої статті 12 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі – Закон), а також постанови Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 року № 459, з яких вбачається, що держава визначила іншого, аніж замовник, суб`єкта правовідносин, пов`язаних з довгостроковим збереженням Україною документів про будь-які публічні закупівлі. Цим суб`єктом держава визначило Міністерство економіки України. Зберігання оригіналів документів про закупівлю уповноваженою особою відповідач в рамках моніторингу не перевіряв, що також свідчить про необґрунтованість оскаржуваного висновку відповідача.
Представник позивача зауважив, що Закон не покладає на замовників зобов`язання включати, у будь-якому вигляді, вимоги пункту 1 статті 17 Рамкової угоди до умов тендерної документації чи проєкту договору про закупівлю. І навпаки, не включення цього припису Рамкової угоди до умов тендерної документації чи проєкту договору про закупівлю, порушенням законодавства у сфері публічних закупівель не визнано також.
Оскаржуваний висновок та відзив відповідача не містить обґрунтування того, що проєкт договору про закупівлю та підписаний договір порушують законодавство у сфері публічних закупівель.
Представник позивача також вказує, що внаслідок таких протиправних дій відповідача, в засобах масової інформації з`являються новини про те, що «Аудитори Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області таки знайшли порушення у закупівлі, яка стосується будівництва укриття в опорній школі у селі Бобровий Кут».
Такі протиправні дії відповідача підривають репутацію позивача та матимуть негативний вплив на залучення додаткових коштів на відновлення закладу освіти, що не сприятиме якнайшвидшому відновленню конституційного права громадян (мешканців громади) на освіту (ст. 53 Конституції України), в частині державного забезпечення доступності і безоплатності повної загальної середньої освіти. І саме визнання судом необґрунтованого висновку відповідача протиправним та його скасування, є тим способом захисту порушеного права позивача, а отже, правом на якнайшвидше відновлення конституційного права мешканців громади на здобуття повної загальної середньої освіти на належному рівні.
Стислий зміст заперечень.
У запереченнях представник відповідача зазначив аналогічні доводи та аргументи, що зазначені у відзиві.
Стислий виклад пояснень третьої особи - Калинівської селищної військової адміністрації Бериславського району Херсонської області.
Третя особа не скористалась правом на подання пояснень та заперечень.
Процесуальні дії.
Суд ухвалою від 27.08.2025 залучив до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача – Калинівську селищну військову адміністрацію Бериславського району Херсонської області, відкрив провадження у справі, вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін відповідно до ст.262 КАС України в електронній формі, встановив учасникам справи строки для подання заяв по суті.
Вивчивши матеріали справи, ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї доказами, ознайомившись з відзивом відповідача на позовну заяву та наданими ним доказами, ознайомившись з відповіддю на відзив та запереченнями, дослідивши обставини, якими обґрунтовуються вимоги та заперечення, і перевіривши їх доказами, суд встановив такі обставини.
03 червня 2025 року Калинівський опорний заклад загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Бериславського району Херсонської області оголосив закупівлю за процедурою відкриті торги (з особливостями) на закупівлю робіт за предметом закупівлі: «Нове будівництво захисної споруди цивільного захисту філія «Бобровокутський заклад загальної середньої освіти І-ІІ ступеня – дошкільний навчальний заклад» Калинівського опорного закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Бериславського району Херсонської області».
30 червня 2025 року Управлінням Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області прийнято наказ №48-3, в якому зазначено почати моніторинг процедур закупівель відповідно до переліку, що додається, зокрема UA-2025-06-03-002777-a.
За результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі, відповідачем 14.07.2025 складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-06-03-002777-a (далі – Висновок).
У розділі 2 Висновку «Висновок про наявність (із зазначенням переліку статей, пунктів нормативно-правових актів, що були порушені) або відсутність порушення, (порушень) законодавства» зазначено: за результатами аналізу питання відповідності умов тендерної документації та проєкту договору про закупівлю вимогам Рамкової угоди встановлено недотримання вимог пункту 1 статті 17 Рамкової угоди. 
За результатами аналізу питання своєчасності надання відповіді на запит органу державного фінансового контролю у випадках, передбачених Законом установлено порушення вимог частини п`ятої статті 8 Закону. 
За результатами аналізу питання щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону та Особливостей, розгляду тендерної пропозиції ТОВ Виробничо-комерційна фірма «БУДКОМ», своєчасності укладання договору про закупівлю, змін до нього та їх оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця - порушень не встановлено.
У розділі 3 Висновку «Зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень)» зазначено: 
з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області зобов`язує здійснити заходи щодо врахування в подальшому вимог статті 17 Рамкової угоди в умовах договору про закупівлю, недопущення у подальшому не дотримання вимог Рамкової Угоди, притягнення до відповідальності винних осіб та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів. 
Вважаючи протиправним висновок Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області від 14.07.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі UA- 2025-06-03-002777-a, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Вирішуючи адміністративну справу та надаючи оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України від 26.01.1993 №2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі – Закон №2939-XI).
Згідно з ч.1, 2 ст.2 Закону №2939-XI, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні. 
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Відповідно до ст.5 Закону №2939-XI, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII (далі – Закон №922-VIII, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).
Згідно зі ст. 7 Закону №922-VIII, уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом.
Відповідно до ст.8 Закону №922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону. Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону. Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі. Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом. Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель. Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель. Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання. У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю. Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення. Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.
У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Як вбачається з висновку від 14.07.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-06-03-002777-a, предметом аналізу були такі питання: 
визначення предмета закупівлі; 
відображення закупівлі у річному плані закупівель; 
оприлюднення інформації про закупівлю; 
повноти та своєчасності відображення інформації, наявності документів, передбачених постановою Кабінету Міністрів України від 11.10.2016 №710 «Про ефективне використання державних коштів» (далі – Постанова №710); 
відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (далі – Закон) та Особливостям здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», затверджених постановою КМУ від 12.10.2022 № 1178 в редакції від 17.05.2025 (далі - Особливості); 
розгляду тендерних пропозицій; 
своєчасність укладання договору про закупівлю, змін до нього та їх оприлюднення; відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця; 
відповідності умов тендерної документації та проєкту договору про закупівлю умовам Рамкової угоди щодо спеціальних механізмів реалізації фінансування ЄС для України згідно з інструментом Ukraine Facility, підписаної між Україною та Європейським Союзом 21 травня 2024 року у м. Києві та 22 травня 2024 року у м. Брюсселі та ратифікованої Законом України від 06 червня 2024 року № 3786-IX (далі – Рамкова угода); 
своєчасності надання інформації та документів у випадках передбачених законодавством.
За результатами аналізу означених вище питань, у Висновку встановлено таке:
за результатами аналізу питання відповідності умов тендерної документації та проєкту договору про закупівлю вимогам Рамкової угоди встановлено недотримання вимог пункту 1 статті 17 Рамкової угоди: у проєкті договору (Додаток № 4 до тендерної документації) та в укладеному Договорі на закупівлю робіт від 02.07.2025 № 1 Замовником не враховані визначені вимоги встановлені статтею 17 Рамкової угоди;
за результатами аналізу питання своєчасності надання відповіді на запит органу державного фінансового контролю у випадках, передбачених Законом установлено порушення вимог частини п`ятої статті 8 Закону;
за результатами аналізу питання щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону та Особливостей, розгляду тендерної пропозиції ТОВ Виробничо-комерційна фірма «БУДКОМ», своєчасності укладання договору про закупівлю, змін до нього та їх оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця - порушень не встановлено.
Інших порушень законодавства під час здійснення моніторингу процедури закупівель відповідачем не встановлено.
Спірним у цій справі є зазначення у висновку про порушення позивачем пункту 1 статті 17 Рамкової угоди.
Суд зазначає, що «Ukraine Facility» (Механізм підтримки України) - це програма фінансової допомоги Європейського Союзу для України. Європейський Союз виділив 50 млрд, євро на фінансування державного бюджету, стимулювання інвестицій та надання технічної підтримки в реалізації програми у період 2024 - 2027 рр.
Кошти Ukraine Facility надходять напряму до державного бюджету.
Основними нормативно-правовими актами, що регулюють, у тому числі, здійснення закупівель в рамках Ukraine Facility, є: Регламент Європейського Парламенту і Ради (ЄЄ) 2024/792 від 29 лютого 2024; План України, затверджений розпорядженням КМУ від 18 березня 2024 р. № 244-р (далі План); Рамкова угода; Постанова КМУ Деякі питання реалізації інструменту Ukraine Facility від 15 листопада 2024 р. № 1318, якою затверджений Порядок управління, моніторингу та контролю за виконанням Плану України (далі - Постанова 1318); Закон України № 922; Особливості.
Всі заходи, які має виконати Україна, відображені у Плані для Ukraine Facility. План є одним з інструментів для відновлення, реконструкції та модернізації України, який може паралельно прискорити шлях України до набуття членства в Європейському Союзі. План включає як реформи, так і інвестиції, в рамках яких можуть відбуватись закупівлі.
Здійснення закупівель в рамках виконання заходів Плану відбувається відповідно до національного законодавства з неухильним дотриманням вимог, визначених в Рамковій угоді.
Статтею 17 Рамкової угоди встановлені заходи Європейського Союзу щодо зберігання документів: Україна повинна зберігати протягом п`яти років із дати завершення заходу всі документи, які стосуються процедур закупівель і присудження грантів, договорів, порядки денні, відповідну кореспонденцію та всі відповідні документи стосовно виплат і повернень коштів (пункт 1 статті 17 Рамкової Угоди).
Так, моніторингом встановлено, що у проєкті договору (Додаток № 4 до тендерної документації) та в укладеному Договорі на закупівлю робіт від 02.07.2025 № 1 замовником не враховані визначені вимоги встановлені статтею 17 Рамкової угоди.
Суд зазначає, що основні вимоги до договору про закупівлю та внесення змін до нього передбачені ст.41 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII (далі – Закон №922-VIII, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).
Так, згідно з ч.1 ст.41 Закону №922-VIII, договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України, з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Невід`ємними додатками до договору про закупівлю послуг з поточного ремонту, робіт з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єкта будівництва є документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси.
Невід`ємними додатками до договору про закупівлю послуг з поточного ремонту з розробленням проєктної документації, робіт з будівництва об`єктів з розробленням проєктної документації є документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси, що долучаються після складання договірної ціни, уточненої (узгодженої) відповідно до затвердженої проєктної документації (затвердження проєктної документації є обов`язковим, якщо це передбачено законодавством).
У документах, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси, обов`язково має зазначатися така інформація: найменування матеріального ресурсу (з характеристиками), одиниця його виміру, кількість, відпускна ціна, а також вартість транспортування та заготівельно-складські витрати, а також країна походження товару щодо кожної номенклатурної позиції. Такі документи можуть містити іншу інформацію.
За приписами ч.4 ст.41 Закону №922-VIII, умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.
Статтею 43 Закону №922-VIII передбачені умови нікчемності договору про закупівлію. Так, Договір про закупівлю є нікчемним у разі:
якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону;
укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону;
3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону;
4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону;
5) якщо назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником не відповідає товарам, роботам чи послугам, що фактично закуплені замовником.
Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджені Постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року №1178 (далі – Особливості №1178).
Відповідно до п.17 Особливостей №1178, Договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі згідно з пунктами 10 і 13 цих особливостей укладається відповідно до Цивільного і Господарського кодексів України з урахуванням положень статті 41 Закону, крім частин другої - п`ятої, сьомої - дев`ятої статті 41 Закону, та цих особливостей.
За цих підстав, суд погоджується з позивачем, що ані Закон №922-VIII, ані Особливості №1178 не містять зобов`язання включати, у будь-якому вигляді, вимоги пункту 1 статті 17 Рамкової угоди до умов тендерної документації чи проєкту договору про закупівлю щодо строку зберігання документації.
Суд зазначає, що ст.17 Рамкової угоди визначає строк зберігання протягом п`яти років із дати завершення заходу всі документи, які стосуються процедур закупівель і присудження грантів, договорів, порядки денні, відповідну кореспонденцію та всі відповідні документи стосовно виплат і повернень коштів, незалежно від того, чи включені такі положення до умов відповідного договору.
Отже, невключення цього припису Рамкової угоди до умов тендерної документації чи проєкту договору про закупівлю жодним чином не вплине на зобов`язання щодо дотримання ст.17 Рамкової угоди.
Натомість, Рамкова угода, як міжнародний договір ратифікований Верховною Радою України, підпадає під норми частини першої статті 6 Закону та замовник повинен застосовувати її положення. При цьому, норми Закону з урахуванням Особливостей та Рамкової угоди не суперечать один одному. Тож, замовнику під час здійснення закупівель за кошти виділені інструментом Ukraine Facility необхідно дотримуватися Закону з урахуванням Особливостей та додатково положень Рамкової угоди.
Суд також звертає увагу на приписи ст.11 Закону №922-VIII, відповідно до якої на уповноважену особу замовника покладено, зокрема обов`язок щодо забезпечення складання, затвердження та зберігання відповідних документів з питань публічних закупівель, визначених цим Законом.
З цих підстав, суд відхиляє твердження позивача щодо нерозповсюдження на нього вимог ст.17 Рамкової угоди в частині зберігання документації. 
Суд зауважує, що, хоча п.5 ч.5 ст.12 Закону №922-VIII передбачає, що Електронна система закупівель здійснює зберігання протягом не менш як 10 усіх документів, що надійшли від замовників, учасників, органу оскарження, органів, уповноважених здійснювати контроль у сфері закупівель, та були створені під час оцінки тендерних пропозицій/пропозицій, і забезпечує автоматичне резервування і відновлення даних, але ст.11 Закону №922-VIII також покаладає відповідні зобов`язання щодо зберігання документації на уповноважену особу замовника.
Тобто, з аналізу ст.17 Рамкової угоди та ст.11 Закону №922-VIII вбачається, що вимога щодо зберігання протягом п`яти років із дати завершення заходу всіх документів, які стосуються процедур закупівель і присудження грантів, договорів, порядків денних, відповідну кореспонденцію та всі відповідні документи стосовно виплат і повернень коштів розповсюджується на замовника безвідносно наявності відповідного застереження безпосередньо у договорі або у проєктній документації.
До того ж, моніторингом не встановлено щодо недотримання позивачем ст.17 Рамкової угоди в частині саме зберігання документації. Тобто, під час здійснення моніторингу відповідачем не встановлено факту того, що замовник не здійснив зберігання відповідної документації.
За таких обставин, враховуючи вищевикладене, суд вважає, що висновок Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області від 14.07.2025 № UA-2025-06-03-002777-a в частині недотримання замовником вимог пункту 1 статті 17 Рамкової угоди прийнято необґрунтовано та з формальних підстав.
Суд не надає оцінку щодо порушення позивачем вимог частини п`ятої статті 8 Закону №922-VIII, оскільки позивач не оскаржує в цій частині висновок Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області від 14.07.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі UA- 2025-06-03-002777-a.
Інших порушень відповідачем під час здійснення моніторингу процедури закупівлі UA- 2025-06-03-002777-a не встановлено.
Оскільки суд дійшов висновку про протиправність оскаржуваного висновку в частині недотримання замовником вимог пункту 1 статті 17 Рамкової угоди, суд не вважає за необхідне досліджувати зобов`язальну частину означеного висновку через те, що його протиправність встановлена судом з підстав недоведеності відповідачем недотримання позивачем вимог пункту 1 статті 17 Рамкової угоди та зобов`язальна частина пов`язана саме з дотриманням позивачем положень ст.17 Рамкової угоди.
Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст.2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.
Відповідно до ч. 1. ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частиною 1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Частиною 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно із ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Відповідно до ч.1, ч.5 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
За таких обставин, враховуючи вищевикладене у сукупності, позовна заява підлягає частковому задоволенню.
Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Матеріалами справи підтверджено, що позивачем сплачено судовий збір за подачу позовної заяви у розмірі 3028,00 грн. Оскільки суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, наявні підстави для стягнення з відповідача суми сплаченого судового збору у розмірі 3028,00 грн.
Керуючись ст. 2, 5, 6, 72, 77, 90, 120, 139, 241-246, 258, 262, 293, 295 КАС України, суд 
ВИРІШИВ:
Позовну заяву Калинівського опорного закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Бериславського району Херсонської області (вул. Шкільна, буд. 104, смт. Калинівське (з), Бериславський р-н, Херсонська обл., 74131, код ЄДРПОУ 42707137) до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області (вул. Преображенська, буд.28, м.Херсон, Херсонська обл., 73000, код ЄДРПОУ 41168685), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Калинівська селищна військова адміністрація Бериславського району Херсонської області (вул. Шкільна, 114, смт. Калинівське, Бериславський р-н, Херсонська обл., 74131, код ЄДРПОУ 44825170) про визнання протиправним та скасування висновку – задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області від 14.07.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-06-03-002777-a в частині наявності порушення щодо невідповідності умов тендерної документації та проєкту договору про закупівлю вимогам пункту 1 статті 17 Рамкової угоди.
В задоволенні решти позовних вимог – відмовити.
Стягнути з Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області судовий збір у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень 00 копійок.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Дмитро БАБЕНКО