КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
09 липня 2026 року м. Київ справа №640/17833/20
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О. розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Укргідроенерго» до Державної аудиторської служби України, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, Товариство з обмеженою відповідальністю «Інженерні технології будівництва», про визнання протиправним та скасування висновку.
Суть спору: до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Приватне акціонерне товариство «Укргідроенерго» (далі по тексту також позивач, ТОВ «Укргідроенерго») з позовом до Державної аудиторської служби України (далі по тексту також відповідач, Держаудитслужба), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати висновок Держаудитслужби від 17.07.2020 про результати моніторингу закупівлі ДК 021:2015 код 45220000-5 Інженерні та будівельні роботи (Поточний ремонт деформаційних швів автодорожнього переїзду 1932 року по водозливній греблі філії «Дніпровська ГЕС ПрАТ «Укргідроенерго»), 14769134 UAN, 45220000-5, ДК021, 1, послуга.
Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач повідомив, що 17.07.2020 відповідачем за результатами здійснення моніторингу процедури закупівлі опубліковано висновок про порушення позивачем вимог пунктів 1 та 4 статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» та зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку шляхом розірвання договору з дотриманням Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України.
Позивач вважає протиправними висновки за результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі, а тендерну пропозицію третьої особи такою, що відповідає вимогам законодавства та тендерної документації.
Щодо висновків відповідача про невідповідність тендерної пропозиції ТОВ «Інженерні технології будівництва» вимогам тендерної документації та Закону України «Про публічні закупівлі», позивач зазначив, що означеним учасником процедури закупівлі було надано повну та необхідну інформацію щодо умов проведення публічних закупівель ПрАТ «Укргідроенерго», зокрема щодо порядку подання тендерних пропозицій. Позивач пояснив, що у складі тендерної пропозиції ТОВ «Інженерні технології будівництва» надано, зокрема, дозвіл на експлуатацію вантажопідіймальних кранів і машин, необхідну інформацію щодо наявного обладнання та матеріально-технічної бази, відображеної у дозволі, довідку про наявність матеріально-технічної бази.
Позивач вважає несуттєвими виявлені під час моніторингу помилки у тендерній пропозиції ТОВ «Інженерні технології будівництва», що не є підставою для її відхилення.
Щодо тендерної пропозиції Консорціуму «Науково-виробниче об`єднання «Укргідроенергобуд» позивач вважає безпідставними висновки про відсутність у складі тендерної пропозиції комерційної пропозиції та невідповідності її вимогам тендерної документації, оскільки з реєстру пропозицій вбачається, що в розділі «Документи» надано такі документи як «Кошторис», «Цінова пропозиція», «Договірна ціна та розрахунки». При цьому, позивач зазначив, що будь-яка інша інформація та документація, у тому числі інформація стосовно запропонованої цінової пропозиції, розкриттю на стадії розкриття пропозицій не підлягає.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.08.2020 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.07.2020 відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.
13.12.2022 Верховною Радою України було прийнято Закон України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» №2825-IX, статтею 1 якого встановлено ліквідувати Окружний адміністративний суд міста Києва.
Пунктом 1 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» вказаного Закону визначено, що цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування.
Згідно з пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» вказаного Закону установлено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.
14.12.2022 вказаний Закон був опублікований в газеті «Голос України» №254 та набрав чинності 15.12.2022.
30.04.2024 на адресу Київського окружного адміністративного суду від Окружного адміністративного суду міста Києва надійшли матеріали адміністративної справи та за результатом автоматизованого розподілу були передані на розгляд судді Дудіну С.О.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.05.2024 прийнято адміністративну справу до провадження судді Київського окружного адміністративного суду Дудіна С.О. та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.
Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, Товариство з обмеженою відповідальністю «Інженерні технології будівництва» (далі по тексту також третя особа, ТОВ «Інженерні технології будівництва»).
Відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, зазначив, що за результатами моніторингу встановлено порушення законодавства у сфері закупівель, що відображені у спірному висновку про результати моніторингу закупівлі.
Щодо невідповідності тендерної пропозиції ТОВ «Інженерні технології будівництва» вимогам тендерної документації відповідач зазначив, що у технічному завданні у підсумкових відомостях ресурсів до локального кошторису №2-1-1, №2-1-2 передбачено застосування будівельних машин і механізмів, зокрема, кранів на автомобільному ходу, навантажувачів одноковшевих. Проте, тендерна пропозиція ТОВ «Інженерні технології будівництва» містить довідку, в якій відсутні такі будівельні машини і механізми, що не відповідає вимогам пункту 1 таблиці 1 додатку 1 тендерної документації, що свідчить про наявність підстав для відхилення тендерної пропозиції.
Щодо невідповідності тендерної пропозиції Консорціуму «Науково-виробниче об`єднання «Укргідроенергобуд» вимогам тендерної документації, відповідач зазначив, що файл «Комерційна пропозиція» згідно з формою, встановленою замовником у тендерній документації, містить інформацію згідно переліку, а тому, на думку Держаудитслужби, такий документ є частиною тендерної пропозиції, з інформацією, яку замовник розглядає на відповідність вимогам тендерної документації та передує проведенню аукціону.
Таким чином, на думку відповідача, позовні вимоги не підлягають задоволенню.
Позивачем подано до суду відповідь на відзив, в якій повторно зазначено про відповідність тендерної пропозиції ТОВ «Інженерні технології будівництва» вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» та тендерної документації, а зроблені у ній помилки є несуттєвими та не можуть призвести до відхилення такої тендерної пропозиції.
Також позивач повторно наголосив на відповідності тендерної пропозиції Консорціуму «Науково-виробниче об`єднання «Укргідроенергобуд» вимогам тендерної документації та Закону України «Про публічні закупівлі» з підстав, зазначених у позовній заяві.
Третьою особою пояснень щодо заявлених позовних вимог не надано.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.05.2026 вирішено здійснювати розгляд адміністративної справи за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Судове засідання призначено на 04 червня 2026 року о 10:20 год.
Після надання представниками сторін усних пояснень та після дослідження доказів представником позивача подано клопотання про здійснення подальшого розгляду заяви у порядку письмового провадження. Представник відповідача при розгляді означеного клопотання послався на розсуд суду.
Відповідно до частини третьої статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.
На підставі наведеного, у судовому засіданні 04.06.2026 судом була постановлена усна ухвала про здійснення подальшого розгляду заяви у порядку письмового провадження.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд
у с т а н о в и в:
Позивачем через електронну систему закупівель «Prozorro» оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів https://prozorro.gov.ua/uk/tender/UA-2020-04-06-002027-a (посилання: https://prozorro.gov.ua/uk/tender/UA-2020-04-06-002027-a) на закупівлю «ДК 021:2015 код 45220000-5 Інженерні та будівельні роботи (Поточний середній ремонт деформаційних швів автодорожнього переїзду 1932 року по водозливній греблі філії «Дніпровська ГЕС» ПрАТ «Укргідроенерго»)».
Судом встановлено, що до процедури відкритих торгів допущено ТОВ «Інженерні технології будівництва» та Консорціум «Науково-виробниче об`єднання «Укргідроенергобуд».
22.05.2020 замовником на веб-порталі Уповноваженого органу опубліковано протокол розкриття тендерних пропозицій, яким ТОВ «Інженерні технології будівництва» визнано таким, що відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим в тендерній документації. Відсутні підстави для відмови, установлені ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі».
Позивачем на веб-порталі Уповноваженого органу опубліковано повідомлення про намір укласти договір з ТОВ «Інженерні технології будівництва» та 19.06.2020 укладено з ним договір №9/2020.
Відповідно до наказу Держаудитслужби від 22.06.2020 №162 «Про початок моніторингу процедур закупівель» на підставі частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 9 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 розпочато моніторинг процедур закупівель відповідно до переліку, що додається.
Додатком до наказу Державної аудиторської служби України 22.06.2020 №162 є витяг з переліку процедур закупівель, в якому зазначено про моніторинг Оголошення про проведення процедури закупівлі та/або повідомлення про намір укласти договір на вебпорталі Уповноваженого органу Опис підстав для здійснення моніторингу закупівлі унікальний номер дата оприлюднення на вебпорталі Уповноваженого органу UA-2020-04-06-002027-a у зв`язку з виявленням органом державного фінансового контролю ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
За результатами моніторингу відповідачем складено висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2020-04-06-002027-a від 17.07.2020 №639, в якому зазначено, що за результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій ТОВ «Інженерні технології будівництва» та Консорціума «НВО «Укргідроенергобуд» установлено порушення вимог пунктів 1 та 4 частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі».
З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Держаудитслужба зобов`язала здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку шляхом розірвання договору з дотриманням Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Позивачем оприлюднено на веб-порталі Уповноваженого органу надання інформації про усунення порушення замовником, в якій викладено заперечення проти зазначених у висновку порушень.
Листом Держаудитслужби від 22.07.2020 №003100-14/2654-2020 з посиланням на положення законодавства щодо надання відповідачу повноважень на складення протоколів про адміністративні правопорушення від позивача витребувано інформацію про осіб, які прийняли рішення щодо допущення до аукціону учасників ТОВ «Інженерні технології будівництва» та Консорціум «Науково-виробниче об`єднання «Укргідроенергобуд».
Не погоджуючись з правомірністю прийняття відповідачем цього висновку, позивач звернувся з даним позовом до суду, з приводу чого суд зазначає таке.
Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Аналіз даної норми дає змогу дійти висновку, що діяльність органів державної влади здійснюється у відповідності до спеціально-дозвільного типу правового регулювання, який побудовано на основі принципу «заборонено все, крім дозволеного законом; дозволено лише те, що прямо передбачено законом». Застосування такого принципу суттєво обмежує цих суб`єктів у виборі варіантів чи моделі своєї поведінки, а також забезпечує використання ними владних повноважень виключно в межах закону і тим самим істотно обмежує можливі зловживання з боку держави та її органів.
Вчинення ж державним органом чи його посадовою особою дій у межах компетенції, але непередбаченим способом, у непередбаченій законом формі або з виходом за межі компетенції є підставою для визнання таких дій та правових актів, прийнятих у процесі їх здійснення, неправомірними.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.03.1993 №2939-XII (далі по тексту також - Закон №2939-ХІІ).
Відповідно до частини першої статті 5 Закону №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43, Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до частин першої статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Згідно з пунктом 4 частини другої, частин третьої - п`ятої статті 8 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
Частинами шостою, сьомою статті 8 Закону №922-VIII визначено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Відповідно до пунктів 31, 32 частини першої статті 1 Закону №922-VIII тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Згідно з частинами першою, другою статті 16 Закону №922-VIII замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.
Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:
1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій;
2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;
3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів);
4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.
Пунктами 1, 2 частини першої статті 31 Закону №922-VIII визначено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону; тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.
Судом встановлено, що у спірному висновку про результати моніторингу закупівлі UA-2020-04-06-002027-a від 17.07.2020 №639 зазначено, що за результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій ТОВ «Інженерні технології будівництва» та Консорціума «НВО «Укргідроенергобуд» установлено порушення вимог пунктів 1 та 4 частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: встановлено невідповідність тендерних пропозицій означених учасників торгів умовам тендерної документації.
Вимогами пункту 1 таблиці 1 додатку 1 тендерної документації встановлено вимоги до учасників торгів щодо надання довідки про наявність в учасника обладнання та матеріально-технічної бази, необхідних для надання послуг, що передбачені технічним завданням. Зазначено, що у технічному завданні (додаток 7 тендерної документації) у підсумкових відомостях ресурсів до локального кошторису №2-1-1, №2-1-2 передбачено застосування будівельних машин і механізмів, зокрема, кранів на автомобільному ходу, навантажувачів одноковшевих.
Проте, тендерна пропозиція ТОВ «Інженерні технології будівництва» містить довідку щодо наявності обладнання та матеріально-технічної бази від 04.05.2020 №139/3978, в якій відсутні вищевказані будівельні машини і механізми, що не відповідає вимогам пункту 1 таблиці 1 додатку 1 тендерної документації.
Однак, в порушення пунктів 1 та 4 частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «Інженерні технології будівництва» як таку, що не відповідала кваліфікаційному критерію, встановленому статтею 16 Закону України «Про публічні закупівлі» та тендерна пропозиція якого не відповідала умовам тендерної документації.
Крім цього, умовами пункту 1 розділу ІІІ тендерної документації встановлено вимоги до учасників торгів щодо надання ними в складі тендерної пропозиції форми «Комерційної пропозиції», яка оформлена у відповідності з додатком 3 тендерної документації, проте, у тендерній пропозиції учасника - Консорціум «НВО «Укргідроенергобуд» відсутній зазначений документ, що не відповідає вимогам пункту 1 розділу ІІ тендерної документації.
Однак, в порушення пункту 4 частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника - Консорціума «НВО «Укргідроенергобуд» як таку, що не відповідала умовам тендерної документації.
За результатами проведеної процедури закупівлі з порушенням вимог Закону замовник визначив ТОВ «Інженерні технології будівництва» переможцем торгів та уклав з ним договір про закупівлю від 19.06.2020 №9/2020.
З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Держаудитслужба зобов`язала здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку шляхом розірвання договору з дотриманням Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п1яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Судом встановлено, що відповідно до пункту 1 таблиці 1 додатку 1 тендерної документації для підтвердження наявності в учасника торгів обладнання та матеріально-технічної бази учасник повинен надати довідку (у довільній формі) за підписом директора (уповноваженої особи) про наявність в учасника обладнання та матеріально-технічної бази необхідних для надання послуг, що передбачені технічним завданням. 
Технічне завдання є додатком 7 до тендерної документації, яке містить підсумкові відомості ресурсів до локального кошторису №2-1-2 та 2-1-1, якими для виконання робіт передбачено наявність кранів на автомобільному ходу. У підсумковій відомості ресурсів до локального кошторису №2-2-1 для виконання робіт передбачено наявність навантажувачів одноковшевих.
На виконання вимог пункту 1 таблиці 1 додатку 1 тендерної документації для підтвердження наявності у ТОВ «Інженерні технології будівництва» торгів обладнання та матеріально-технічної бази ним долучено у складі тендерної пропозиції довідку від 04.05.2020 вих. №139/3978, якою ТОВ «Інженерні технології будівництва» інформує, що має в наявності матеріально-технічну базу, автопарк власної та орендованої техніки та необхідного обладнання для виконання робіт на об`єктів: ДК 021:2015 код 45220000-5 Інженерні та будівельні роботи (Поточний середній ремонт деформаційних швів автодорожнього переїзду 1932 року по водозливній греблі філії «Дніпровська ГЕС» ПрАТ «Укргідроенерго». В означеній довідці міститься перелік обладнання та механізмів, належних ТОВ «Інженерні технології будівництва» на праві власності та орендованих, серед яких відсутні крани на автомобільному ходу та навантажувачі одноковшеві.
Позивач стверджує, що ТОВ «Інженерні технології будівництва» у складі тендерної пропозиції надано необхідну інформацію щодо наявного обладнання та матеріально-технічної бази, оскільки така інформація, крім довідки від 04.05.2020 №139/3978, повністю відображена у дозволі Головного управління Держпраці у Київській області від 05.03.2020 №974.20.32.
Проте, суд зазначає, що означеним дозволом підтверджується наявність у ТОВ «Інженерні технології будівництва» права експлуатувати конкретне устатковання підвищеної небезпеки, а саме: автомобільний кран КТА-25, заводський № 073, 2008 року випуску, країна виробництва – Україна. Проте, такий дозвіл не є підтвердженням права власності чи користування краном.
Судом приймається до уваги визначена пунктом 1 таблиці 1 додатку 1 тендерної документації довільна форма довідки. Проте, виходячи з того, що така довідка повинна містити інформацію про наявність в учасника обладнання та матеріально-технічної бази необхідних для надання послуг, що передбачені технічним завданням, суд дійшов висновку про необхідність відображення у ній усього передбаченого технічним завданням обладнання. В свою чергу, невідображення учасником торгів відомостей про наявність у нього обладнання та матеріально-технічної бази, необхідних для надання послуг, що передбачені технічним завданням, свідчить про невідповідність такого учасника встановленому кваліфікаційному критерію. Оскільки тендерна пропозиція ТОВ «Інженерні технології будівництва» не відповідала вимогам тендерної документації позивача як замовника, на останнього було покладено обов`язок її відхилення.
Крім цього, відповідно до пункту 1 розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації, 
Тендерна пропозиція, яка подається учасником процедури закупівлі складається, зокрема, з Форми «Комерційна пропозиція», що оформлена у відповідності з Додатком №3 тендерної документації.
Додатком 3 до тендерної документації є форма «Комерційна пропозиція» з відміткою про те, що учасник не повинен відступати від даної форми.
В свою чергу, судом встановлено, що у складі тендерної пропозиції Консорціум «НВО «Укргідроенергобуд» відсутній документ за формою «Комерційна пропозиція» згідно додатку 3 тендерної документації, в якому встановлено заборону відступу від такої форми, що свідчить про невідповідність такої тендерної пропозиції вимогам тендерної документації. Оскільки тендерна пропозиція Консорціуму «НВО «Укргідроенергобуд» не відповідала вимогам тендерної документації позивача як замовника, на останнього було покладено обов`язок її відхилення.
Однак, в порушення пункту 4 частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» позивач не відхилив тендерні пропозиції учасників торгів як такі, що не відповідали умовам тендерної документації, внаслідок чого відповідачем винесено оскаржуваний висновок.
Суд вважає за доцільне зауважити, що у пункті 3 частини ІІ «Констатуюча частина» оскаржуваного висновку (зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень)) зазначено, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Отже, спірний висновок містить посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку порушення законодавства у сфері публічних закупівель, також контролюючим органом запропоновано шлях усунення порушень, а саме: зазначено дії, які повинен вчинити замовник. Висновок відповідача конкретизований.
Відповідно до пункту 3 розділу ІІІ Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України 23.04.2018 № 86 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01.06.2018 за № 654/32106, який був чинним на момент виникнення спірних відносин, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Згідно з частинами восьмою - десятою статті 8 Закону № 922-VIII замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.
Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.
У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Тобто, після оприлюднення висновку замовник має три варіанти поведінки: усунути викладені у ньому порушення законодавства у сфері публічних закупівель та надати документи, що підтверджують це органу фінансового контролю; надати аргументовані заперечення до висновку; надати інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Верховний Суд у постанові від 04.05.2023 у справі № 640/17543/20 зауважує, що усунення порушення шляхом розірвання договору є варіантом правомірної поведінки замовника при усунені порушень, що направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан, оскільки у разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону № 922-VIII повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.
Мається на увазі, що у разі дотримання замовником вимог Закону України «Про публічні закупівлі» відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.
Оскільки укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та як наслідок укладення договору є підставою для розірвання такого договору.
Судом зі змісту спірного висновку встановлено, що відповідач конкретизував, які саме заходи має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.
За цих обставин суд наголошує, що зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі заходи усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору є такими, що визначені відповідно до правил законодавства, що регулює спірні правовідносини, а тому підлягали виконанню.
Аналогічні висновки були також висловлені Верховним Судом у справах №20/693/21, № 200/100092/20, № 280/8475/20, а також № 260/2993/21 (постанова від 31.01.2023).
Крім того, Верховний Суд у постановах від 10.12.2019 року у справі №160/9513/18, від 05.03.2020 року в справі № 640/467/19, від 23.04.2020 року у справі №160/5735/19, від 11.06.2020 року в справі № 160/6502/19, від 12.08.2020 року у справі № 160/11304/19, від 21.01.2021 року у справі № 400/4458/19, від 28.01.2021 року у справі № 160/12925/19, від 19.04.2021 року у справі № 1.380.2019.006879 наголошував на необхідності конкретизації у висновку, яких саме заходів має вжити позивач та в який спосіб можливо усунути порушення. І таким критеріям, як було встановлено вище, оскаржуваний висновок за умови підтвердження виявлених у ході моніторингу порушень, відповідав би.
Інших доводів, що можуть вплинути на правильність вирішення судом спору, що розглядається, матеріали справи не містять.
Таким чином, у задоволенні позову слід відмовити.
Враховуючи положення статті 139 КАС України у суду відсутні підстави для стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відповідача понесені позивачем витрати по сплаті судового збору.
На підставі викладеного, керуючись статтями 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в:
У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Дудін С.О.