3/381/841/26
381/4683/26 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 вересня 2026 року місто Фастів

Суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Чернишова Є.Ю., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Військової частини НОМЕР_1  про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
за скоєння правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, -

ВСТАНОВИЛА:

23.07.2026 до Фастівського міськрайонного суду Київської області надійшов адміністративний протокол А5108 № 22 від 25.06.2026 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 172-20 КУпАП.
Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення А5108 № 22 від 25.06.2026, 16.06.2026 військовослужбовець військової служби за мобілізацією солдат ОСОБА_1 був виявлений з ознаками алкогольного сп`яніння, на території військової частини НОМЕР_1 . Представниками військової частини НОМЕР_1 солдату ОСОБА_1 було запропоновано пройти освідчення на стан алкогольного сп`яніння. 16.06.2026 о 14 год 11 хв в ІНФОРМАЦІЯ_2 , солдат ОСОБА_1 був оглянутий на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціального технічного засобу (Газоаналізатора вмісту парів алкоголю «Алконт М»). За результатами проведеного дослідження проба позитивна 0, 23 проміле.
ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся за адресою вказаною в протоколі про адміністративне правопорушення та шляхом надсилання смс-повісток.
Інформація щодо дати призначення справи до судового розгляду була розміщена на сайті https://fs.ko.court.gov.ua, однак ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився та клопотання про відкладення розгляду справи не подав.
Згідно з ч. 2 ст. 268 КУпАП участь особи у даній категорії справ є необов`язковою.
Зважаючи на положення ст. ст. 268, 277 КУпАП, вважаю за можливе розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 , зважаючи на об`єктивну можливість дізнатись про необхідність прибути до суду.
Така позиція суду ґрунтується на практиці Європейського суду з прав людини який неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Зокрема, у Рішенні від 03.04.2008 року в справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Згідно зі статтею 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
На підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, було надано наступні докази: протокол про військове адміністративне правопорушення А5108 № 22 від 25.06.2026; акт огляду ОСОБА_1 № 166 на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціального технічного засобу від 16.06.2026, до якого додана роздруківка показників приладу «Алконт-М» із результатом 0,23%; витяг з наказу командира військової частини НОМЕР_1 про прийняття на посаду ОСОБА_1 , письмовими поясненнями.
Частиною 3 статті 172-20 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність, зокрема, за виконання військовослужбовцями обов`язків військової служби в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння в умовах особливого періоду.
Пунктом 4 розділу ІІ Порядку застосування спеціальних технічних засобів і тестів при проведенні огляду військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів, а також військовослужбовців Збройних Сил України на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, проведення такого огляду та оформлення його результатів, затвердженого наказом Міністерства оборони України 16.04.2025 № 241, визначено, що установлення стану алкогольного сп`яніння здійснюється на підставі огляду, який проводиться згідно з вимогами цього Порядку уповноваженою посадовою особою з використанням спеціального технічного засобу, показники якого після проведення тесту мають цифровий показник більше 0,2 проміле алкоголю в крові.
Отже, виконання військовослужбовцями обов`язків військової служби в нетверезому стані або у стані алкогольного сп`яніння відбувається тоді, коли після проведення тесту спеціальний технічний засіб має цифровий показник більше 0,2 проміле алкоголю в крові.
В даному випадку для визначення показника проміле алкоголю в крові ОСОБА_1 було використано спеціальний технічний засіб «Алконт-М». У керівництві з експлуатації вказаного засобу, яка розміщена у вільному доступі в мережі Інтернет за посиланням https://chemtest.com.ua/previews/__2.pdf, вказано, що межа допустимої похибки цього приладу при показнику до 0,5% складає + 0,1 %.
Отже, з урахуванням похибки приладу «Алконт-М», показник проміле алкоголю в крові ОСОБА_1 міг складати від 0,13% до 0,33%. При цьому, згідно із конституційним елементом презумпції невинуватості, який був визнаний Конституційним Судом України у п. 7.2 рішення від 18 липня 2024 року № 8-р(II)/2024 та який має назву in dubio pro reo (в разі сумніву на користь обвинуваченого), суд має тлумачити сумніви у показнику проміле алкоголю в крові в меншу сторону відповідно до наявної у приладу «Алконт-М» похибки. Іншими словами, суд вважає доведеним показник проміле алкоголю в крові ОСОБА_1 в розмірі 0,13%, а більш високий показник є недостовірним, оскільки знаходиться в межах ймовірної похибки.
Вищенаведений достовірний показник проміле алкоголю в крові ОСОБА_1 є недостатнім для визнання ОСОБА_1 таким, що виконував обов`язки військової служби в нетверезому стані або у стані алкогольного сп`яніння. У зв`язку із цим провадження у справі слід закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях особи складу адміністративного правопорушення.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 38, 172-20, 283, 284 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно  ОСОБА_1 , за ч. 3 ст. 171-20 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. 
На постанову у справі про адміністративне правопорушення може бути подано апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя        Євгенія ЧЕРНИШОВА