КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 вересня 2026 року справа №320/11476/25
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Нафтогазенергія» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.
Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду через підсистему «Електронний суд» звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Нафтогазенергія" з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві, в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві № 1332740413 від 15.11.2024.
В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що спірні розрахунки коригування до податкових накладних, скеровані позивачем для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних у межах строків, встановлених Податковим кодексом України. Наголошує, що розрахунки коригування до податкових накладних зареєстровані ним у межах строків, встановлених Податковим кодексом України.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.04.2025 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
01.05.2025 відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечує проти позовних вимог та просить суд відмовити в їх задоволенні. На переконання відповідача, винесене податкове повідомлення-рішення є законним та обґрунтованим, оскільки прийняте на підставі встановлених порушень чинного податкового законодавства. Наголошує, що товариством порушено граничні строки реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, що має своїм наслідком застосування штрафних санкції за таке порушення.
07.05.2025 позивачем до Київського окружного адміністративного суду подано відповідь на відзиви, в якій позивачем підтримано доводи, викладені у позовній заяві.
Відповідно до частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

ГУ ДПС у м. Києві було проведена камеральна перевірка ТОВ «Нафтогазенергія» з питань дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних, якою встановлено порушення граничних строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
За результатами перевірки складено акт про результати камеральної перевірки щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних від 11.10.2024 №112888/Ж5/26-15-04-13-03/42972869, щодо несвоєчасності зареєстрованих податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН, із такими порушеннями строків:
- РК від 04.08.2023 №9454//4, зареєстрований 06.09.2023: кількість днів затримки - 1, розмір штрафу - 2%;
- РК від 15.08.2023 №9458//4, зареєстрований 06.09.2023: кількість днів затримки - 1, розмір штрафу - 2%;
- РК від 15.08.2023 №9455//4, зареєстрований 06.09.2023: кількість днів затримки - 1, розмір штрафу - 2%
- РК від 04.12.2023 №1, зареєстрований 29.01.2024: кількість днів затримки - 24, розмір штрафу - 5%;
- РК від 04.12.2023 №2, зареєстрований 29.01.2024: кількість днів затримки - 24, розмір штрафу - 5%;
- РК від 04.12.2023 №3, зареєстрований 29.01.2024: кількість днів затримки - 24, розмір штрафу - 5%;
- РК від 29.03.2024 №34, зареєстрований 18.04.2024: кількість днів затримки - 3, розмір штрафу - 2%;
- РК від 18.04.2024 №667, зареєстрований 15.05.2024: кількість днів затримки - 10, розмір штрафу - 2%;
- ПН від 30.11.2023 №2, зареєстрована 04.09.2024: кількість днів затримки - 261, розмір штрафу - 15%;
- ПН від 29.12.2023 №1, зареєстрована 04.09.2024: кількість днів затримки - 230, розмір штрафу - 15%;
- ПН від 29.03.2024 №1, зареєстрована 04.09.2024: кількість днів затримки - 139, розмір штрафу - 15%;
- ПН від 31.05.2024 №1, зареєстрована 04.09.2024: кількість днів затримки - 78, розмір штрафу - 15%;
- ПН від 30.04.2024 №1, зареєстрована 04.09.2024: кількість днів затримки - 109, розмір штрафу - 15%;
- ПН від 31.01.2024 №1, зареєстрована 04.09.2024: кількість днів затримки - 199, розмір штрафу - 15%;
- ПН від 29.02.2024 №1, зареєстрована 04.09.2024: кількість днів затримки - 170, розмір штрафу - 15%;
- ПН від 28.06.2024 №1, зареєстрована 04.09.2024: кількість днів затримки - 48, розмір штрафу - 10%.
На підставі висновків перевірки, згідно з п.п. 54.3.2 п. 54.3 ст. 54 та відповідно до п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України, винесено податкове повідомлення-рішення №1332740413 від 15.11.2024 про застосування до ТОВ «Нафтогазенергія» штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 205607,62 грн за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних.
Не погоджуючись з податковим повідомленням-рішенням №1332740413 від 15.11.2024 ТОВ «Нафтогазенергія» подало скаргу до ДПС України від 04.12.2024 №100/6-567/2024, за результатами розгляду якої контролюючий орган прийняв рішення від 28.01.2025 №2441/6/99-00-06-03-01-06, яким залишив без змін податкове повідомлення-рішення, а скаргу - без задоволення.
Вважаючи, вищевказане рішення протиправним, а свої права порушеними, позивач звернулася до суду із вказаним позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить із наступного.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі – ПК України).
Згідно з підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Положеннями пункту 75.1 статті 75 ПК України, серед іншого, регламентовано, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента Дія Сіті вимогам, визначеним пунктами 2, 3 частини першої та пунктом 10 частини другої статті 5 Закону України «Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні».
Між тим, статтею 76 ПК України врегульовано порядок проведення камеральної перевірки.
Так, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.
Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 ПК України.
Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.
Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.
За приписами пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи а зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до абзацу 1 пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
При цьому, згідно з абзацом 4 цього ж пункту 201.10 статті 201 ПК України податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
У силу абзацу 14 пункту 201.10 статті 201 ПК України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків.
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Отже, продавець товарів/послуг зобов`язаний зареєструвати в ЄРПН податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування.
Згідно з підпунктом 120-1 статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
З аналізу вказаних правових норм слідує, що на платника податків покладено обов`язок щодо реєстрації податкової накладної в ЄРПН у строк встановлений податковим законодавством, а саме для податкових накладних складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені, а для податкових накладних складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Порушення вказаних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування свідчить про наявність порушення, за яке передбачена відповідальність у вигляді штрафу в залежності від терміну такого порушення, що передбачено пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України.
Щодо своєчасності реєстрації розрахунків коригування №9454//5 від 04.08.2023, №6458//4 від 15.08.2023, №9455//4 від 15.08.2023, №1 від 04.12.2023, №2 від 04.12.2023, №3 від 04.12.2023, №34 від 29.03.2024, №667 від 18.04.2024, суд зазначає наступне.
З матеріалів справи вбачається, що ТОВ «Нафтогазенергія» зареєструвало розрахунки коригування, складені постачальником товарів/послуг до податкових накладних протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування, а саме: №9454//5 від 04.08.2023 (отримано 06.09.2023, зареєстровано 06.09.2023), №6458//4 від 15.08.2023 (отримано 06.09.2023, зареєстровано 06.09.2023), №9455//4 від 15.08.2023 (отримано 06.09.2023, зареєстровано 06.09.2023), №1 від 04.12.2023 (отримано 26.01.2024, зареєстровано 29.01.2024), №2 від 04.12.2023 (отримано 26.01.2024, зареєстровано 29.01.2024), №3 від 04.12.2023 (отримано 26.01.2024, зареєстровано 29.01.2024), №34 від 29.03.2024 (отримано 18.04.2024, зареєстровано 18.04.2024), №667 від 18.04.2024 (отримано 15.05.2024, зареєстровано 15.05.2024).
Вищевикладені обставини підтверджуються протоколами руху документа/звіту та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій, а також листом ТОВ «М.Е.ДОК» вих. №28/10-8932 від 28.10.2024, що підтверджують дату та час отримання позивачем від постачальника розрахунків коригування до податкових накладних.
З вищевикладеного вбачається, що позивачем здійснено реєстрацію вказаних розрахунків коригування в ЄРПН в межах граничного строку, встановленого законодавством, а отже повністю відсутні правові підстави для застосування до ТОВ «Нафтогазенергія» відповідальності, передбаченої п. 120-1.1 ст.120 Податкового кодексу України.
Відповідно до пункту 192.1 статті 192 ПК України, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:
постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;
отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.
Як вже було зауважено, пунктом 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, строк їх реєстрації в ЄРПН становить протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Варто зазначити, що Верховний Суд у постановах від 28 квітня 2020 року у справі №810/198/16, від 03 березня 2023 року у справі № 300/1765/19 вже формував висновки щодо сфери дії статті 192 ПК України у схожих за змістом правовідносинах і вказав, що отримувач має можливість зареєструвати РК за умови виконання постачальником свого обов`язку зі своєчасного надіслання складеного ним РК на зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг отримувачу.
У постанові від 23 січня 2025 року у справі № 280/4889/24 Верховний Суд сформував правовий висновок щодо застосування пункту 201.10 статті 201 ПК України, відповідно до якого строки реєстрації РК, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику обраховуються від дня отримання такого РК до податкової накладної отримувачем (покупцем), а не від дати складання такого розрахунку.
Отже, для РК, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, відлік строку на їх реєстрацію в ЄРПН розпочинається відповідно до змісту пункту 201.10 статті 201 саме з дня отримання РК.
Формулювання «з дня отримання», що міститься у наведених вище нормах, вказує на те, що відлік строку починається з моменту, коли РК надійшов до покупця, а не з дати його складання чи іншої події. Ці норми не містять нечітких чи умовних конструкцій, які могли б ускладнити їх розуміння чи їх застосування.
Такий підхід до правозастосування обумовлений тим, що відповідно до вищенаведених положень законодавства РК складається безпосередньо продавцем/постачальником, після чого направляється покупцю/отримувачу послуг, який здійснює його реєстрацію. Покупець не впливає на дату складання РК продавцем та на факт її надсилання, тому виправданим є підхід законодавця щодо обчислення строку реєстрації РК саме з дати їх отримання.
Оскільки РК є документом, що ініціюється та формується виключно постачальником, покупець не може нести відповідальність за затримки, які виникають до моменту отримання цього документа. Не покладає на нього такої відповідальності і чинне законодавство.
Таким чином, строк для реєстрації РК в ЄРПН має обчислюватися за приписами положень пункту 201.10 статті 201 ПК України та пункту 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України саме з моменту фактичного надходження РК до покупця. В іншому випадку застосування санкцій до покупця за дії, на які він об`єктивно не міг вплинути, порушує його права та створює необґрунтоване адміністративне навантаження, що суперечить меті податкового законодавства - забезпеченню справедливого та збалансованого підходу до всіх учасників правовідносин.
Аналогічний правовий підхід викладено у постанові Верховного Суду від 12 березня 2025 року у справі № 380/3834/24.
Наведене зумовлює висновок суду про відсутність обставини порушення позивачем граничних строків реєстрації спірних розрахунків в ЄРПН, що свідчить про протиправність застосування контролюючим органом штрафних санкції у розмірі 7593,50 грн.
Щодо своєчасності реєстрації податкових накладних №2 від 30.11.2023, №1 від 29.12.2023, №1 від 29.03.2024, №1 від 31.05.2024, №1 від 30.04.2024, №1 від 31.01.2024, №1 від 29.02.2024, №1 від 28.06.2024, суд зазначає наступне.
Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, позивач податкові накладні, направляв для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних після спливу граничних строків на реєстрацію таких.
Своєю чергою, граничні терміни реєстрації жодної із зазначених в акті перевірки податкових накладних не підпадають під період звільнення від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію, що передбачений підпунктом 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» у редакції Закону №2260-ІХ.
Суд наголошує, що особливістю операцій із реєстрації податкових накладних є їх тривалість у часі, а тому в даному випадку необхідно враховувати плинність та змінюваність законодавства, адже відправною точкою для притягнення до відповідальність платників податків за порушення пункту 201.10 статті 201 ПК України є саме дата здійснення реєстрації податкових накладних, а не дата їх складання.
Вносячи Законом №2260-ІХ зміни до підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України законодавець переслідує мету унормування саме особливостей операцій із реєстрації податкових накладних, що є тривалими у часі, а надто за умови попередньої дії вимог законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних на період дії карантину.
Отже, допущення платником податку податкового правопорушення щодо нереєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН має наслідком застосування відповідальності у вигляді штрафу.
Перевіривши розрахунок штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН, суд вважає, що кількість днів прострочення граничних строків реєстрації податкових накладних в ЄРПН відповідачем розрахована правильно.
Податкові накладні позивача, які наведені в акті камеральної перевірки, зареєстровані з порушенням термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН), які визначені у пункті 201.10 статті 201 ПК України.
Суд зазначає, що позивачем не надано жодного документа (квитанції), який би підтверджував своєчасну реєстрацію спірних податкових накладних, як це передбачено в абзаці 9 пункті 201.10 статті 201 ПК України, та не долучено жодного доказу, який би свідчив про своєчасну відправку на реєстрацію податкових накладних, а також подання заяв контролюючому органу щодо неможливості виконання обов`язку своєчасної реєстрації податкових накладних.
Більше того, ні позовна заява, ні відповідь на відзив не містять жодного обґрунтування своєчасної реєстрації таких податкових накладних.
Відповідно до матеріалів справи позивач допустив порушення строків реєстрації податкових накладних. Зворотного позивачем не доведено, матеріалами справи не спростовується.
При цьому, суд враховує, що відповідно до пункту 109.1 статті 109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Тобто, саме протиправність дії/бездіяльності є обов`язковою умовою для визнання такої дії/бездіяльності правопорушенням.
Таким чином, для вирішення питання про наявність/відсутність підстав для застосування до платника податку відповідальності за не реєстрацію/затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до них, необхідно встановити причини, що зумовили допущення такого пропуску, та перевірити чи вчинив платник податку усі залежні від нього дії з метою належного виконання податкового обов`язку щодо своєчасної реєстрації таких документів.
Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 21.01.2020 у справі №826/7925/16, від 31.01.2020 у справі №821/819/17.
Також за сталою практикою Верховного Суду, сформованою за наслідками вирішення спорів з аналогічними правовідносинами (зокрема, постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 25.01.2022 у справі № 280/1615/19), якщо затримка реєстрації податкових накладних в ЄРПН виникла не з вини платника податків, це свідчить про протиправність застосування контролюючим органом до нього штрафу за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних.
Суд враховує, що відповідно до абзаців 1,3 підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні, тобто вказана норма передбачала звільнення від відповідальності за порушення строку реєстрації податкових накладних у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання таких термінів.
Наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 №225 затверджено Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, та перелік документів на підтвердження.
Даний Порядок розроблено відповідно до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України з метою тимчасового, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, підтвердження платниками податків можливості чи неможливості своєчасного виконання податкового обов`язку щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 глави 2 розділу II ПК України, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо.
Дія цього Порядку поширюється на платників податків - фізичних осіб - резидентів України, зокрема самозайнятих осіб, юридичних осіб (резидентів і нерезидентів України) та їх відокремлені підрозділи, які мають, одержують (передають) об`єкти оподаткування або провадять діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування, та на яких покладено обов`язок зі сплати податків та зборів, подання звітності, виконання інших обов`язків, передбачених Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Однак, ні до позовної заяви, ні в процесі розгляду справи позивачем не подано жодних доказів відсутності в нього можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання строків реєстрації податкових накладних.
Таким чином, податкові накладні позивача, які наведені в акті камеральної перевірки, зареєстровані з порушенням термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, які визначені у п. 201.10 ст. 201 ПК України, що є підставою для притягнення позивача до відповідальності.
З огляду на викладене суд дійшов висновку про відсутність порушення позивачем строків реєстрації розрахунків коригування, та наявність порушення позивачем строків реєстрації податкових накладних, тому податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві № 1332740413 від 15.11.2024 є протиправним та підлягає скасуванню в частині нарахування позивачу штрафних санкцій у розмірі 7593,50 грн за несвоєчасну реєстрацію розрахунків коригування №9454//5 від 04.08.2023, №6458//4 від 15.08.2023, №9455//4 від 15.08.2023, №1 від 04.12.2023, №2 від 04.12.2023, №3 від 04.12.2023, №34 від 29.03.2024, №667 від 18.04.2024, натомість в іншій частині податкове повідомлення-рішення є правомірним.
Згідно з ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ч.1 ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
За таких обставин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача є законними та обґрунтованими, відповідач правомірності оскаржуваного рішення в частині не довів, а тому позов слід задовольнити частково.
Відповідно до частини 3 статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Під час звернення до суду позивач сплатив судовий збір у розмірі 3084,11 грн, що підтверджується платіжною інструкцією від 21.02.2025 № 129589. Судовий збір розрахований виходячи зі ставки судового збору за звернення до суду юридичною особою із позовом майнового характеру 1,5 відсотка ціни позову (205607,62 х 1,5%). 
Розмір задоволених позовних вимог становить 7593,50 грн., що становить 3,69 % від ціни позову.
Враховуючи часткове задоволення позовних вимог, на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 113,80 грн за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДПС у м. Києві.
Докази понесення позивачем інших витрат, пов`язаних із розглядом справи у матеріалах справи відсутні.
Керуючись статтями 243-246, 250, 255 КАС України, суд 

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити частково.
2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у м. Києві № 1332740413 від 15.11.2024 в частині нарахування позивачу штрафних санкцій у розмірі 7593,50 грн.
3. В іншій частині у задоволенні позову відмовити.
4. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Нафтогазенергія» (місцезнаходження: 04119, м. Київ, вул. Джонса Гарета, будинок 8, літера 20д, ідентифікаційний код 42972869) судовий збір у розмірі 113,80 грн (сто тринадцять грн 80 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (місцезнаходження: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, буд. 33/19; ідентифікаційний код ВП 44116011).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кушнова А.О.