Справа № 357/10275/26
3/357/3301/26 

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15.07.2026 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Оксана Вознюк розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Головного управління ДПС у Київській області відносно
ОСОБА_1 , фізична особа-підприємець, проживає за адресою: 
АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , 
за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, 

У С Т А Н О В И Л А:

До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області 17.06.2026 надійшли адміністративні матеріали за ч. 1 ст. 155-1 та КУпАП відносно ОСОБА_1 .
Відповідно до приписів ч. 2 ст. 277 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 155-1 КУпАП розглядаються у п`ятнадцятиденний строк. 
Частиною 1 ст. 268 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. 
В судове засідання, призначене на 01.07.2026 на 12 год 00 хв та 15.07.2026 на 09 год 15 хв ОСОБА_1 не з`явилась. Про день та час розгляду справи належно повідомлялась шляхом направлення судової повістки. Клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.
Крім того, на офіційному сайті «Судова влада України» у режимі он-лайн фіксуються дата і час кожного судового засідання всіх справ, які розглядаються судами України, за допомогою якого будь-яка особа може отримати актуальну інформацію щодо стану судової справи та стадії її розгляду. 
Сторона судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, а не навпаки.
Зважаючи на зазначене, вбачається наявність підстав для розгляду справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Дослідивши адміністративний матеріал, суддя встановила таке.
Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з положеннями ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Відповідно до змісту протоколу про адміністративне правопорушення № 1389/10-36-07-07 від 05.06.2026, згідно акту перевірки о 15 год 35 хв від 20.05.2026 кіоску за адресою: АДРЕСА_2 , де здійснює діяльність ФОП ОСОБА_1 встановлено факт порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків, а саме: перевіркою встановлено факт незастосування ПРРО та факт невидачі відповідного розрахункового документа встановленої форми при продажу товару 20.05.2026 року за готівкові кошти, а також при продажу інших товарів за готівку протягом дня. Крім того, перевіркою встановлено факт невикористання режиму програмування РРО із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКГЗЕД при продажу пива 12.01.2026, чим порушено: п. 1, 2, 11 ст. 3 ЗУ №265/95-ВР від 06.07.1995 року «Про застосування РРО у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».
Відповідно до статті 3 ЗУ «Про застосування РРО у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані:
1) проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок.
Використання програмних реєстраторів розрахункових операцій при оптовій та/або роздрібній торгівлі пальним забороняється;
2) надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти);
11) проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій з використанням режиму попереднього програмування найменування (для пального із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД), цін товарів (послуг) та обліку їх кількості.
Фізичні особи - підприємці, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість, при продажу товарів (крім підакцизних товарів, технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, лікарських засобів, виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння) або наданні послуг мають право в розрахунковому документі зазначати назву товару (послуги) у вигляді, що відображає споживчі ознаки товару (послуги) та ідентифікує належність такого товару (послуги) до товарної групи чи послуги.
Як встановлено фактичною перевіркою в кіоскі за адресою АДРЕСА_2 , де провадить діяльність ФОП ОСОБА_1 , здійснюється реалізація пива, тютюнових виробів та інших товарів за готівковий та безготівковий розрахунок. Перевіркою встановлено факт незастосування РРО та факт невидачі відповідного розрахункового документа встановленої форми за готівку 20.05.2026 при продажу цигарок марки «Кент» за ціною 165 грн та інших товарів реалізованих 20.05.2026 на загальну суму 4505 грн. Перевіркою встановлено факт невикористання режиму програмування РРО із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, при продажу пива «Бланш» б/б 12.01.2026, що підтверджується витягом з СОД РРО. На момент перевірки РРО знаходиться у неробочому стані.
З акту фактичної перевірки вбачається наявність у ФОП ОСОБА_1 зареєстрованого та переведеного у фіскальний режим роботи програмного реєстратора розрахункових операцій. Також із зазначеного акта вбачається, що інкриміновані розрахункові операції, які, на думку контролюючого органу, проведені без застосування ПРРО, здійснювалися продавчинею ОСОБА_2 , а не безпосередньо ОСОБА_1 .
При оцінці доводів сторони захисту суд враховує, що обов`язок суб`єкта господарювання, визначений пунктами 1, 2 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», полягає у забезпеченні проведення розрахункових операцій через зареєстрований реєстратор розрахункових операцій та створенні умов для формування розрахункових документів встановленої форми. Матеріали справи свідчать про наявність у ФОП ОСОБА_1 зареєстрованого програмного реєстратора розрахункових операцій, однак не містять належних і допустимих доказів того, що саме ОСОБА_1 особисто здійснювала розрахункові операції без застосування ПРРО, надавала працівникам обов`язкові для виконання вказівки щодо проведення розрахункових операцій із порушенням вимог Закону України №265/95-ВР або іншим чином організувала здійснення таких розрахунків поза встановленим законом порядком.
Статтею 155-1 КУпАП передбачена відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.
Адміністративне правопорушення - це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.
Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише при наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, обов`язковими елементами якого є: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона (вина). Відсутність хоча б одного із вказаних елементів виключає склад правопорушення взагалі, а порушена справа підлягає закриттю.
Склад адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 155-1 КУпАП, передбачає встановлення конкретної протиправної поведінки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Сам по собі факт здійснення господарської діяльності фізичною особою-підприємцем або перебування її у статусі суб`єкта господарювання не може бути достатньою підставою для висновку про наявність у її діях складу адміністративного правопорушення без встановлення її особистої вини та конкретних дій чи бездіяльності, що перебувають у причинному зв`язку з виявленими порушеннями.
У протоколі про адміністративне правопорушення та доданих до нього матеріалах не конкретизовано, у чому саме полягали протиправні дії чи бездіяльність ОСОБА_1 , не наведено обставин, які б свідчили про її особисте порушення встановленого законом порядку проведення розрахункових операцій, а також не надано належних та допустимих доказів, які б беззаперечно підтверджували її вину. Натомість матеріали справи містять відомості про те, що відповідні розрахункові операції здійснювалися іншою особою. За таких обставин висновок про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення ґрунтувався б на припущеннях, що є неприпустимим.
Абзацом 2 ст. 251 КУпАП визначено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
З огляду на зазначені положення та диспозиції статті 155-1 КУпАП, в цій ситуації неможливо визнати, що ОСОБА_1 порушений встановлений законом порядок проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.
Кодексом України про адміністративні правопорушення передбачено, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
В силу дії принципу презумпції невинуватості, який має конституційне закріплення, всі сумніви у винуватості особи, що притягується до відповідальності, тлумачиться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Рішення суб`єкта владних повноважень повинно бути законним і обґрунтованим і не може базуватись на припущеннях та неперевірених фактах.
При цьому суддя наголошує, що не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, не може перебирати на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що призведе до порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Отже, суддя доходить висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 155-1 КУпАП.
Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
З урахуванням викладеного, провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 слід закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 155-1 КУпАП.
Керуючись статтями 38, 155-1, 221, 247, КУпАП, суддя 

П О С Т А Н О В И Л А:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно  ОСОБА_1  у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 155-1 КУпАП на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП.
Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Суддя	Оксана ВОЗНЮК