Окнянський районний суд Одеської області

Справа № 506/1136/25
Провадження № 2/506/10/26

З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 серпня 2026 року селище Окни
Окнянський районний суд Одеської області в складі:
головуючого судді Бурдинюк О.С.,
секретаря Тинкован Г.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження справу за позовом Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів за використання земельної ділянки у розмірі орендної плати за землю, - 
В С Т А Н О В И В:
26.12.2025 року до суду надійшла позовна заява Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів у сумі 150543,80 гривень, так як відповідач, будучи власником частки об`єкту "Красноокнянський завод продовольчих товарів" у розмірі 25/100, котрий розташований на земельній ділянці з кадастровим номером 5123155100:01:001:0158, площею 0,2845 га, власником якої є позивач, протягом тривалого часу, уникає укладання договору оренди, у зв`язку з чим наявна заборгованість, згідно розрахунку орендної плати за земельну ділянку за 2024 рік - 72320,12 гривень, за 2025 рік - 78223,68 гривень.
12.01.2026 року справу передано судді Бурдинюк О.С.
20.01.2026 року отримано відповідь щодо місця реєстрації відповідача. 
Ухвалою від 20.01.2026 року відкрито провадження у справі.
Ухвалою від 25.03.2026 року закрито підготовче провадження. 
20.05.2026 року від представника відповідача адвоката Приходченка С.В. до суду надійшло клопотання про відкладення судового засідання на іншу дату для ознайомлення з матеріалами справи та узгодження правової позиції.
15.07.2026 року від представника відповідача адвоката Приходченка С.В. до суду надійшло клопотання про відкладення судового засідання на іншу дату в зв`язку з сімейними обставинами.
Представник позивач у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи в його відсутність та не заперечував проти заочного розгляду справи /а.с.66/. У зв`язку з чим розгляд справи проведено у відсутність позивача, що відповідає вимогам ст.223 ЦПК України.
Відповідачі та його представник повідомлені належним чином в судове засідання не з`явилися /а.с.64/, про причину неявки суд не повідомили, відзив не подали, тому за згодою позивача суд ухвалив про заочний розгляд справи. 
Оскільки у судове засідання не з`явилися всі особи, які беруть участь в справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, при цьому представник позивача надав заяву про розгляд справи у його відсутність,суд прийняв рішення про розгляд справи без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України.
Судом встановлені наступні обставини.
Згідно з інформаційною з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 450910848 від 06.11.2025 року ОСОБА_1 з 28.03.2023 року на права приватної власності належить 25/100 нежитлова будівля «Красноокнянський завод продовольчих товарів» за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 2332,8 кв.м., з площею земельної ділянки 4140 кв.м /а.с. 12-13/
18.11.2024 року позивачем на адресу відповідача було направлено лист-пропозицію про укладення договору оренди земельної ділянки, який відповідач відмовився отримувати, про що свідчить довідка про причини повернення /доставлення /а.с.17, 18/.
19.08.2025 року позивачем на адресу відповідача було направлено лист-пропозицію щодо погашення заборгованості з індексації орендної плати, який відповідач отримав 21.08.2025 року, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення /а.с.15, 16/.
Згідно з довідкою №01-45/2874 від 09.12.2025 року ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 /а.с.19/
Згідно з інформацією №02-15/4135 від 09.12.2025 року, відповідно до даних інформаційно-аналітичної системи управління плануванням та виконанням місцевих бюджетів «LOGICA», та порядком обміну інформацією між органами, що контролюють справляння надходжень бюджету, та органами місцевого самоврядування від ОСОБА_1 (податковий номер НОМЕР_1 ) за 2024, 2025 роки орендної плати за користування земельними ділянками до бюджету Окнянської селищної ради не надходило /а.с.20/.
Відповідно до розрахунку орендної плати за земельну ділянку з кадастровим номером 5123155100:02:001:0158, орендна плата за 2024 р. становить 72320,12 грн. /а.с.21/.
Окрім того, відповідно до розрахунку орендної плати за земельну ділянку з кадастровим номером 5123155100:02:001:0158, орендна плата за 2025 р. становить 78223,68 грн. /а.с.22/.
Рішенням Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області № 851/16-VIII від 10.02.2022 року встановлено відсотки нормативної грошової оцінки земельних ділянок для розрахунку розміру орендної плати за земельні ділянки під об`єктами нерухомого майна в межах населених пунктів Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області /а.с.23/.
Згідно з витягом № НB-9941222412024 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, станом на 10.06.2024 року нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 5123155100:02:001:0158 становить 4869255,68 грн. /а.с.25/.
Окрім того, згідно з витягом № НB-9984798482025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, станом на 05.11.2025 року нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 5123155100:02:001:0158 становить 5451369,71 грн. /а.с.24/.
Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав від 01.11.2023 року власником земельної ділянки 5123155100:02:001:0158 розміром 0,2845 га є територіальна громада, Окнянська селищна рада Подільського району Одеської області, дана земельна ділянка розташована за адресою: АДРЕСА_3 /а.с. 26, 27-29/.
Правовий механізм переходу прав на землю, пов`язаний із переходом права на будинок, будівлю або споруду, визначено у статті 120 ЗК України.
Виходячи зі змісту зазначеної статті, норма щодо переходу права на земельну ділянку у разі переходу права на будинок, будівлю і споруду може бути застосована у випадках, якщо земельна ділянка перебуває у власності або у користуванні колишнього власника будівлі.
Так, відповідно до частини 1 статті 120 ЗК України, У разі набуття права власності на об`єкт нерухомого майна (жилий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершеного будівництва, розміщений на земельній ділянці (крім земель державної, комунальної власності), право власності на таку земельну ділянку одночасно переходить від відчужувача (попереднього власника) такого об`єкта до набувача такого об`єкта без зміни її цільового призначення. У разі якщо відчужувачу (попередньому власнику) такого об`єкта належала частка у праві спільної власності на земельну ділянку, до набувача цього об`єкта переходить право власності на таку частку. При вчиненні правочину, що передбачає перехід права власності на зазначений об`єкт, мають дотримуватися вимоги частини шістнадцятої цієї статті.
Відповідно до частини 4 наведеної норми у разі набуття права власності на об`єкт нерухомого майна (жилий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершеного будівництва, розміщений на земельній ділянці, що перебуває у користуванні на праві оренди, емфітевзису, суперфіцію у відчужувача (попереднього власника), до набувача одночасно переходить відповідно право оренди, емфітевзису, суперфіцію земельної ділянки, на якій розміщений такий об`єкт, в обсязі та на умовах, встановлених для відчужувача (попереднього власника) такого об`єкта, крім випадків, визначених частиною шостою цієї статті. Волевиявлення орендодавця (власника) земельної ділянки, відчужувача (попереднього власника), набувача такого об`єкта та внесення змін до договору оренди землі, емфітевзису, суперфіцію із зазначенням нового орендаря (користувача) земельної ділянки не вимагається.
Згідно із частиною 6 статті 120 ЗК України У разі набуття частки у праві спільної власності на об`єкт нерухомого майна (жилий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершеного будівництва, якщо такий об`єкт розміщений на земельній ділянці, що перебуває у користуванні відчужувача (попереднього власника) на праві оренди, емфітевзису, суперфіцію, набувач має право вимагати внесення змін до договору оренди землі, емфітевзису, суперфіцію з визначенням його співорендарем (співкористувачем) земельної ділянки, а до внесення змін до відповідного договору зобов`язаний відшкодовувати орендарю (користувачу) частину орендної плати (плати за користування земельною ділянкою) відповідно до належної йому частки у праві спільної власності на такий об`єкт. Якщо сторони не досягли згоди щодо внесення зазначених змін до договору оренди землі, емфітевзису, суперфіцію, договір про внесення таких змін визнається укладеним за рішенням суду за позовом набувача. Порядок користування декількома орендарями (землекористувачами) орендованою земельною ділянкою (земельною ділянкою, що перебуває у користуванні на праві емфітевзису, суперфіцію) у такому разі визначається договором, укладеним між ними, або за рішенням суду.
Державна реєстрація права власності відповідача відбулася 28.03.2023 року.
Незважаючи на те, що нежитлові будівлі не можуть бути відокремлені від земельних ділянок, на яких вони розташовані, вказаними положеннями закону було врегульовано правовий режим нерухомого майна і правовий режим земельних ділянок, на яких воно розташовано, а отже, користувач земельної ділянки зобов`язаний сплачувати за користування нею певну плату, що відповідає положенням ст. 206 ЗК України, та оформити право користування земельною ділянкою.
Відповідно до частини 1 статті 122, статей 123, 124 ЗК України органи місцевого самоврядування передають земельні ділянки у власність або користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб. Надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється на підставі рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування. Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу, шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі - продажу права оренди земельної ділянки.
Відповідно до статті 206 ЗК України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.
Плата за землю - обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності , відповідно до підпункту 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України.
Земельним податком є обов`язковий платіж, що справляється з власників земельних ділянок та земельних часток (паїв), а також постійних землекористувачів, а орендною платою за земельні ділянки державної і комунальної власності - обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (підпункти 14.1.72, 14.1.136 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України).
Відповідно до частин 1, 2 статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.
Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала.
У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 ЦК України.
За змістом приписів глав 82 і 83 ЦК України для деліктних зобов`язань, які виникають із заподіяння шкоди майну, характерним є, зокрема, зменшення майна потерпілого, а для кондикційних - приріст майна в набувача без достатніх правових підстав. Вина заподіювача шкоди є обов`язковим елементом настання відповідальності в деліктних зобов`язаннях. Натомість для кондикційних зобов`язань вина не має значення, оскільки важливим є факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої.
Таким чином, обов`язок набувача повернути потерпілому безпідставно набуте (збережене) майно чи відшкодувати його вартість не є заходом відповідальності, оскільки набувач зобов`язується повернути тільки майно, яке безпідставно набув (зберігав), або вартість цього майна. Наведене відповідає висновку, викладеному у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2018 року у справі №922/3412/17.
Так, відповідач є власником 25/100 нежитлового приміщення в АДРЕСА_1 , загальною площею 2332,8 кв.м на підставі договорів купівлі-продажу та договорів дарування /а.с. 12-14/.
Вказане нежитлове приміщення розташоване на земельній ділянці площею 0,2845га, кадастровий номер 5123155100:02:001:0158, державна реєстрація якої здійснена 30 жовтня 2023 року та яка є комунальною власністю територіальної громади Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області /а.с.26/. 
Оскільки відповідач не є власником земельної ділянки, а тому не є суб`єктом плати за землю у формі земельного податку, то єдиною формою здійснення плати за землю для нього, як землекористувача, є орендна плата (підпункт 14.1.72 пункту 14.1 статті 14 ПК України).
Таким чином, ОСОБА_1 , як фактичний користувач частини земельної ділянки, що без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини 1 статті 1212 ЦК України. 
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 листопада 2021 року (справа 905/1680/20) в п. 7.10 зазначено, що «у випадку використання землекористувачем сформованої земельної ділянки комунальної власності, якій присвоєно окремий кадастровий номер, без оформлення договору оренди власник такої земельної ділянки (орган місцевого самоврядування, який представляє інтереси територіальної громади) може захистити своє право на компенсацію йому вартості неотриманої орендної плати в порядку статті 1212 ЦК України».
Що стосується розрахунку, то відповідно до частини 2 статті 20 та частини 3 статті 23 Закону України "Про оцінку земель" дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.
Відповідно до витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, нормативна грошова оцінка 1 кв.м земельної ділянки станом на 01.01.2024 року складає 1771,51 грн., а станом на 2025 рік становить 1916,12 грн. /а.с. 21, 22/.
Виходячи із вищезазначеного , позовні вимоги підлягають задоволенню. 
Відповідно до п.6 ч.1 ст.264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, питання як розподілити між сторонами судові витрати.
Крім того, відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача слід стягнути понесені позивачем судові витрати.
Керуючись ст.ст. 4, 5, 10, 13, 76-81, 133, 141, 259, 263-265, 280-283, 354 ЦПК України, - 
У Х В А Л И В:
Позов Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів за використання земельної ділянки у розмірі орендної плати за землю - задовольнити повністю. 
Стягнути з  ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_2 )на користь Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області (ЄДРПОУ:04379924, Одеська область, Подільський район, селище Окни, вул. Незалежності, 2) безпідставно збережені кошти у сумі 150543,80 грн. (сто п`ятдесят тисяч п`ятсот сорок три гривні вісімдесят копійок).
Стягнути з  ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_2 )на користь Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області (ЄДРПОУ:04379924, Одеська область, Подільський район, селище Окни, вул. Незалежності, 2) судові витрати у сумі 3028,00 грн. (три тисячі двадцять вісім гривень).
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. 
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Копію судового рішення, протягом двох днів з дня його складання, надіслати особам, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні, рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Суддя | О.С. Бурдинюк