Справа № 509/5614/26
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 серпня 2026 року суддя Овідіопольського районного суду Одеської області Козирський Є.С., розглянувши матеріали, які надійшли від Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (Міжрегіональне управління) ДПС України про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 163-1 ч. 1 КУпАП ОСОБА_1 , громадянки України, бухгалтера ТОВ «Шляховик-97», проживаючої за адресою :АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1  такої, що на протязі року не притягалася до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ :

До Овідопольського районного суду Одеської області надійшли матеріали від Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (Міжрегіональне управління) ДПС України про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 163-1 ч. 1 КУпАП ОСОБА_1 .
Протоколом про адміністративне правопорушення №461/31-00-04-01-10-26 від 03.08.2026р., зазначається, що за результатами камеральної перевірки ТОВ "ШЛЯХОВИК-97" (код за ЄДРПОУ 3446334), місце знаходження: 65120, Одеська обл., Овідіопольський район, смт. Авангард, вул. Базова, буд. 12, встановлено що посадова особа ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), яка займає посаду головного бухгалтера ТОВ "ШЛЯХОВИК-97" (код за ЄДРПОУ 3446334) порушено пункт 198.6 статті 198. пункти 200.1. 200.4 статті 200 Податкового кодексу України, внаслідок чого завищено залишок від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду в декларації з податку на додану вартість за травень 2026 року (від 22.06.2026 №9182916073) на загальну суму 2 764 474 грн.
В судове засідання ОСОБА_1 та її захисник Маклашевська А.О. не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення повідомлялись належним чином, надіслали на адресу суду заяву у якій просили, провадження по справі закрити, у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 , як бухгалтера ТОВ «Шляховик-97» складу адміністративного правопорушення, вказуючи, що після проведення камеральної перевірки, ТОВ «Шляховик-97» були подані: 27.07.2026р. у зв`язку з непідтвердженням зареєстрованими в ЄРПН податковими накладними – 2 590 349. 82 грн.: Уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок (реєстраційний номер 9226144857) з уточненим Додатком 1 (Д1) яким підприємство усунуло розбіжності в автоматизованих базах ДПС: повністю вилучено помилково зазначені дані щодо ТОВ «Енергія Класік» (ІПН 376385516033) шляхом відображення рядка зі знаком «-»; включено законні та підтверджені дані щодо реального постачальника ТОВ «Енергія Логістік» (ІПН 450013016035) шляхом відображення рядка зі знаком «+». На загальну суму 2 590 349. 82 грн. 30.07.2026р. у зв`язку з неправомірним включенням до таблиці 2.1. «Відомості про операції з придбання з податком на додану вартість, які підлягають оподаткуванню за основною ставкою та ставками 7% і 14%: Уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок (реєстраційний номер 9231419485), яким було знято завищення залишку від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду декларації з податку на додану вартість за травень 2026 року по контрагентам:  434125726543 (ТОВ «ДОРСИСТЕМС» код ЄДРПОУ 43412577) – 9 628. 00 грн.; 451034815528 (ТОВ «АРІТОКС» код ЄДРПОУ 45103485) – 63 020. 83 грн.; 451034815528 (ТОВ «АРІТОКС» код ЄДРПОУ 45103485) – 50 554. 17 грн.; 451034815528 (ТОВ «АРІТОКС» код ЄДРПОУ 45103485) – 50 920. 83 грн. На загальну суму 174 123. 83 грн.
У зв`язку з чим, 07.08.2026р. ТОВ «Шляховик-97» були подані Заперечення до Акту про результати камеральної перевірки податкової звітності з податку на додану вартість щодо виявлених помилок (порушень) ТОВ «Шляховик-97» за травень 2026 року від 20.07.2026 №1548/Ж5/31-00-04-01-10-18/03446334 №07082026/1.
19.08.2026р. за результатами розгляду Заперечень ТОВ «Шляховик-97» отримано лист Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків №846/Ж12/31-00-04-01-10-25 від 14.08.2026р. яким було повідомлено, що за результатами розгляду матеріалів перевірки Комісією з розгляду заперечень прийнято висновок щодо відсутності підстав для прийняття податкового повідомлення-рішення у відповідності до пп.86.7.5 п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України та застосування штрафних (фінансових санкцій, відповідно до п. 120^1.1. ст. 120^1 Податкового кодексу України.
Дослідивши адміністративні матеріали справи та заяву про закриття провадження по справі, суд дійшов наступних висновків.
У відповідності до ст. 251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення, є будь які фактичні данні, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне порушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення, містить в собі фактичні данні про обставини правопорушення, і відповідно є одним з доказів по справі, у зв`язку з чим, судом, при вирішенні справи про адміністративне правопорушення, протокол оцінюється нарівні з іншими доказами по справі, перед якими, він не має переваги, та відповідно на підставі оцінки всіх доказів по справі, судом приймається відповідне рішення.
Стаття 252 КУпАП передбачає орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Статтею 254 КУпАП визначено, що про вчинення адміністративного правопорушення, складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягується до адміністративної відповідальності.
Частиною 1 статті 256 КУпАП передбачено у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються : дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я по батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність, прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є, пояснення особи, яка притягається до відповідальності та інше.
Відповідно до Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 3436, 40) судові рішення повинні, у принципі, бути обґрунтованими. Виклад підстав прийняття рішення не лише полегшує розуміння та сприяє визнанню сторонами суті рішення, а є насамперед гарантією проти свавілля. Суддя зобов`язаний вказати на доводи, що лежать в основі рішення й забезпечують його правомірність. Підстави прийняття рішення мають бути узгодженими, чіткими, недвозначними й несуперечливими. Вони повинні давати можливість читачеві простежити логіку міркувань, які привели суддю до ухваленого ним рішення. Виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення.
Як вказує Європейський суд з прав людини, пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди вмотивовувати свої рішення, хоч це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, з-поміж іншого, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.
У пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» ЄСПЛ повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень. Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.
Суд встановив, що на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 розділу І, пункту 75.1 статті 75 розділу ІІ Податкового кодексу України та у порядку, визначеному у статті 76 розділу II Податкового кодексу України (далі - Кодекс), заступником начальника відділу податкового адміністрування підприємств будівництва та операцій з нерухомим майном управління податкового адміністрування підприємств промисловості та сільського господарства Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків ОСОБА_2 проведено камеральну перевірку податкової декларації із податку на додану вартість за період травень 2026 року, дата подання декларації 22.06.2026, реєстраційний номер 9182916073.
20.07.2026р. за результатами камеральної перевірки був складений Акт про результати камеральної перевірки податкової звітності з податку на додану вартість щодо виявлених помилок (порушень) ТОВ «ШЛЯХОВИК-97» (код за ЄДРПОУ 3446334) за травень 2026 року N?1548/Ж5/31-00-04-01-10-18/03446334 (отриманий Товариством 27.07.2026р.), яким встановлено: «Перевіркою встановлено порушення вимог пункту 198.6 статті 198, пунктів 200.1, 200.4 статті 200 Податкового кодексу України, внаслідок чого ТОВ "ШЛЯХОВИК-97" завищив залишок від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду декларації з податку на додану вартість за травень 2026 року на загальну суму 2 764 474 грн.: 376385516033 – 2 590 349. 82 – дані ЄРПН про реєстрацію – відсутні; 434125726543 – 9 628. 00 - ПН від 10.02.2025 N? 12 зареєстрована 12.03.2025 в ЄРПН відповідно до вимог пункту 16 прім. 1 Постанови КМУ від 11.12.2019 N?1165; 451034815528 – 63 020. 83 - ПН від 31.07.2023 N? 36 зареєстрована за Рішенням суду від 13.03.2025; 451034815528 – 88 962. 50 - ПН від 04.10.2023 N? 337 на суму ПДВ – 88 962.5 грн зареєстрована за Рішенням суду від 15.05.2026; 451034815528 – 50 554. 17 - ПН від 07.10.2023 N? 339 на суму ПДВ - 50554,17 грн зареєстрована за Рішенням суду від 16.04.2025; 451034815528 – 50 920. 83 - ПН від 10.10.2023 № 343 на суму ПДВ - 50920,83 грн зареєстрована за Рішенням суду від 11.03.2025. 
Після проведення камеральної перевірки, ТОВ «Шляховик-97» були подані: 27.07.2026р. у зв`язку з непідтвердженням зареєстрованими в ЄРПН податковими накладними – 2 590 349. 82 грн.: Уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок (реєстраційний номер 9226144857) з уточненим Додатком 1 (Д1) яким підприємство усунуло розбіжності в автоматизованих базах ДПС: повністю вилучено помилково зазначені дані щодо ТОВ «Енергія Класік» (ІПН 376385516033) шляхом відображення рядка зі знаком «-»; включено законні та підтверджені дані щодо реального постачальника ТОВ «Енергія Логістік» (ІПН 450013016035) шляхом відображення рядка зі знаком «+». На загальну суму 2 590 349. 82 грн.
30.07.2026р. у зв`язку з неправомірним включенням до таблиці 2.1. «Відомості про операції з придбання з податком на додану вартість, які підлягають оподаткуванню за основною ставкою та ставками 7% і 14%: Уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок (реєстраційний номер 9231419485), яким було знято завищення залишку від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду декларації з податку на додану вартість за травень 2026 року по контрагентам:  434125726543 (ТОВ «ДОРСИСТЕМС» код ЄДРПОУ 43412577) – 9 628. 00 грн.; 451034815528 (ТОВ «АРІТОКС» код ЄДРПОУ 45103485) – 63 020. 83 грн.; 451034815528 (ТОВ «АРІТОКС» код ЄДРПОУ 45103485) – 50 554. 17 грн.; 451034815528 (ТОВ «АРІТОКС» код ЄДРПОУ 45103485) – 50 920. 83 грн. На загальну суму 174 123. 83 грн.
Пунктом 75.1 статті 75 ПК України передбачено право контролюючих органів проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків.
Камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
Згідно із пунктом 86.2 статті 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Отже камеральна перевірка є окремим самостійним видом перевірок і не належить ні до планових, ні до позапланових.
Відповідно до пункту 50.1 статті 50 ПК України у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації, він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку. Платник податків має право не подавати такий розрахунок, якщо відповідні уточнені показники зазначаються ним у складі податкової декларації за будь-який наступний податковий період, протягом якого такі помилки були самостійно виявлені.
Зазначена норма зобов`язує платника податку надіслати до контролюючого органу уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації або виправити помилку шляхом відображення уточнюючих показників у складі поточної декларації за будь-який наступний податковий період.
Пунктом 50.2 статті 50 ПК України визначено, що платник податків під час проведення документальних планових та позапланових перевірок не має права подавати уточнюючі розрахунки до поданих ним раніше податкових декларацій за будь-який звітний (податковий) період з відповідного податку і збору, який перевіряється контролюючим органом.
Тобто цією нормою обмежено право на подачу уточнюючих розрахунків до поданих раніше податкових декларацій лише під час проведення документальних планових та позапланових перевірок, як наслідок, у випадках отримання акта камеральної перевірки щодо певної податкової декларації платник податків не обмежений у праві подати уточнюючий розрахунок до цієї декларації.
Підсумовуючи наведене, зазначаємо, що після проведення камеральної перевірки і до прийняття контролюючим органом податкового повідомлення-рішення за наслідками такої перевірки платник має право подавати уточнюючі розрахунки до податкової звітності, а контролюючий орган, приймаючи відповідне податкове повідомлення-рішення, повинен встановити дійсний обов`язок платника зі сплати податку з урахуванням даних уточнюючого розрахунку у разі його подання.
Наведене узгоджується також із змістом пункту 50.3 статті 50 ПК України, відповідно до якого контролюючий орган має право на проведення позапланової перевірки платника податків за відповідний період у разі неподання останнім уточнюючого розрахунку до податкової декларації протягом 20 робочих днів після дати складення довідки про проведення камеральної перевірки, якою встановлено порушення податкового законодавства.
З цього приводу, Верховний Суд неодноразово, зокрема у постановах від 12 лютого 2021 року (справа №808/537/16), від 22 грудня 2020 року (справа №640/15334/19), від 03 вересня 2020 року (справа №808/2156/17), від 31 серпня 2020 року (справа №820/6771/16), від 12 серпня 2020 року (справа № 805/2408/16-а), від 19 вересня 2019 року (справа №815/4013/14) висловлював позицію, що у випадках отримання акта камеральної перевірки щодо певної податкової декларації платник податків не обмежений у праві подати уточнюючий розрахунок до цієї декларації у період після проведення камеральної перевірки і до прийняття контролюючим органом податкового повідомлення-рішення за наслідками такої перевірки, а контролюючий орган, приймаючи у такому випадку відповідне податкове повідомлення-рішення за наслідками перевірки, повинен встановити дійсний обов`язок платника зі сплати податку з урахуванням даних уточнюючого розрахунку.
07.08.2026р. ТОВ «Шляховик-97» були подані Заперечення до Акту про результати камеральної перевірки податкової звітності з податку на додану вартість щодо виявлених помилок (порушень) ТОВ «Шляховик-97» за травень 2026 року від 20.07.2026 №1548/Ж5/31-00-04-01-10-18/03446334 №07082026/1.
19.08.2026р. за результатами розгляду Заперечень ТОВ «Шляховик-97» отримано лист Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків №846/Ж12/31-00-04-01-10-25 від 14.08.2026р. яким було повідомлено, що за результатами розгляду матеріалів перевірки Комісією з розгляду заперечень прийнято висновок щодо відсутності підстав для прийняття податкового повідомлення-рішення у відповідності до пп.86.7.5 п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України та застосування штрафних (фінансових санкцій, відповідно до п. 120^1.1. ст. 120^1 Податкового кодексу України.
Тобто, сам податковий орган листом №846/Ж12/31-00-04-01-10-25 від 14.08.2026р. визнає, що підстави для прийняття податкового повідомлення-рішення у відповідності до пп.86.7.5 п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України та застосування штрафних (фінансових санкцій), відповідно до п. 120^1.1. ст. 120^1 Податкового кодексу України, відсутні.
Суд зауважує, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
В той же час, на думку суду, матеріали справи про адміністративне правопорушення сформовані уповноваженим органом без дотримання принципу збирання достатніх та належних доказів на підтвердження події правопорушення, з чого випливає, що державні органи - не мають права перекладати обов`язок доказування невинуватості на особу, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення.
Вимагання від особи представлення доказів на свій захист і спростування протоколу - є неприпустимим в розумінні принципу презумпції невинуватості, закріпленому в ст. 62 Конституції України.
Крім того, не є доказом і протокол про адміністративне правопорушення, який за своєю суттю є процесуальним документом, яким уповноважений орган засвідчує певне порушення, допущене особою, яке містить склад адміністративного правопорушення, передбаченого відповідними нормами КУпАП і який є підставою для подальшого провадження у справі. Протокол про адміністративне правопорушення сам по собі, за відсутності будь-яких інших доказів - не є беззаперечним доказом вини особи, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», оскільки не випливає зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.
За таких обставин, суд дійшов висновку, що вищевказані протокол про адміністративне правопорушення та акт перевірки не є беззаперечним доказом вини бухгалтера ТОВ «Шляховик-97» ОСОБА_1 в порушенні вимог ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, а тому, в діях останньої, відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 1 ст. 163-1КУпАП.
Відповідно до ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин як відсутність події і складу адміністративного правопорушення.
Склад адміністративного правопорушення це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він містить: об`єкт; об`єктивну сторону; суб`єкт; суб`єктивну сторону.
Об`єкт адміністративного правопорушення це сукупність суспільних відносин, що охороняються адміністративним правом, а також регулюються нормами трудового, цивільного, земельного, фінансового права, за порушення яких накладаються адміністративні стягнення.
Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення знаходить прояв у дії чи бездіяльності, що заборонені адміністративним правом.
Суб`єктами адміністративних правопорушень виступають громадяни чи посадові особи.
Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення охоплює вину, мотив і мету поведінки правопорушника.
Тільки за наявності складу адміністративного правопорушення особа, яка його вчинила, може бути притягнута до адміністративної відповідальності.
Враховуючи наявність в матеріалах справи листа податкового органу №846/Ж12/31-00-04-01-10-25 від 14.08.2026р. яким встановлено, що підстави для прийняття податкового повідомлення-рішення у відповідності до пп.86.7.5 п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України та застосування штрафних (фінансових санкцій), відповідно до п. 120^1.1. ст. 120^1 Податкового кодексу України, відсутні, податковим органом не доведено як складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, так і вини бухгалтера ТОВ «Шляховик-97» ОСОБА_1 .
Статтею 62 Конституції України закріплена презумпція невинуватості, відповідно до якої тягар доказування вини особи покладено на орган, який склав відповідний матеріал. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.
Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.
Згідно ч. 1 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Відповідно п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, коли відсутні подія та склад адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.7,163-1,251,255,256,266,283-285КУпАП,суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 , громадянки України, бухгалтера ТОВ «Шляховик-97», проживаючої за адресою:АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1  до адміністративної відповідальності за ч. 1ст. 163-1 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду на протязі десяти днів з дня її винесення.

Суддя Є.С. Козирський