КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 липня 2026 року Справа № 320/13880/23
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Войтович І. І., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу
за позовом Комунального некомерційного підприємства «КИЇВСЬКА МІСЬКА КЛІНІЧНА ЛІКАРНЯ №1» ВИКОНАВЧОГО ОРГАНУ КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ АДМІНІСТРАЦІЇ) 
до Державної аудиторської служби України,
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - ТОВ Виробничо-Комерційна фірма «Українські будівельні технології»
про визнання протиправним та скасування Висновку,
в с т а н о в и в:
До Київського окружного адміністративного суду звернулось Комунальне некомерційне підприємство «КИЇВСЬКА МІСЬКА КЛІНІЧНА ЛІКАРНЯ №1» ВИКОНАВЧОГО ОРГАНУ КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ АДМІНІСТРАЦІЇ) (далі – позивач, КНП «КМКЛ №1) з позовом до Державної аудиторської служби України (далі – відповідач) про визнання протиправним та скасування Висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-02-23-009899-а від 12.04.2023.

Позиції сторін
Позивач вказує, що за наслідками оголошеної процедури закупівлі UA-2023-02-23-009899-a щодо робіт 45453000-7 Капітальний ремонт приміщень приймально-діагностичного відділення лікувально-діагностичного корпусу №26 (частина) літера «Г 1», з влаштуванням захисної споруди, КНП «КМКЛ №1» м. Київ, вул. Харківське шосе, 121, на очікувану суму 61140612,00 грн. з ПДВ, в якій брав участь один Учасник ТОВ Виробничо-Комерційна Фірма «Українські Будівельні Технології», ціна тендерної пропозиції якого складала 59149495,14 грн без ПДВ, визначено переможцем. Повідомлення про намір укласти договір з переможцем закупівлі оприлюднено в електронній системі закупівель 07.03.2023 та 14.03.2023 було укладено договір підряду № 3 на загальну суму 59 149 495,14 грн без ПДВ.
За спірним Висновком про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-02-23-009899-а від 12.04.2023, на думку відповідача Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ Виробничо-Комерційна Фірма «Українські Будівельні Технології», ціна якої перевищила очікувану вартість предмета закупівлі без урахування ПДВ, визначену замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів та укладав договір на суму 59 149 495,14 грн без ПДВ, що позивач вважає протиправним.
Позивач вказує, що відповідно до предмету закупівлі останній є об`єктом оподаткування ПДВ, тому при визначені ціни продажу робіт, Замовником було включено передбачений законодавством ПДВ та в Оголошенні відповідно очікувана вартість предмета закупівлі визначена з урахуванням ПДВ.
Зазначив, що переможець є платником єдиного податку зі ставкою 2 відсотків, тобто, не є платником ПДВ. Вказуючи на статтю 5 Закону України «Про публічні закупівлі» № 922-VІІІ, правові висновки у постанові Верховного Суду від 28.04.2020 у справі № 904/1143/19 зазначає, що будь-яких вимог щодо формування ціни з ПДВ/без ПДВ для учасників з різною системою оподаткування, з метою подальшої оцінки тендерних пропозицій, діюче законодавство та тендерна документація не містить. При розгляді тендерних пропозицій різний підхід до оцінки учасників, які є або не є платниками ПДВ, є дискримінаційним. Також, при здійсненні оцінки пропозицій учасників повинна прийматися методика порівняння повних відпускних цін учасників, незалежно від того який режим оподаткування застосовується учасником.
Позивач також зазначив, що у спірному Висновку не було зауважень до тендерної документації Замовника, не вказано про невідповідність тендерної пропозиції Учасника – переможця, вимогам законодавства, в частині зазначення ціни.
Щодо заходів, які має вчинити Замовник за спірним Висновком, позивач, покликаючись на частину 1 статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі» № 922-VІІІ, статті 638 Цивільного кодексу України, статті 180 Господарського кодексу України, правові висновки Верховного Суду у постановах від 21.01.2021 у справі № 120/1297/20-а, від 28.01.2021 у справі №160/12925/19 та від 26.08.2021 у справі №280/2494/19 зазначає, що законодавство не визначає повноваження відповідача зобов`язувати здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору, такі дії є порушенням принципу пропорційності. Договір укладено до початку проведеного моніторингу відповідачем, та оскільки норми законодавства не передбачають усунення виявлених порушень процедури закупівлі після визначення переможця та укладення із ним договору, після отримання Висновку у Замовника відсутня об`єктивна можливість усунути недоліки, вказані у ньому, визначений відповідачем спосіб усунення порушень призведе до порушень прав та інтересів Замовника враховуючи предмет закупівлі, негативно вплине на здійснення лікувального процесу, безпеку відвідувачів, пацієнтів та співробітників позивача, особливо в умовах дії правового режиму воєнного стану.
Спірний Висновок вважає протиправним та просить суд його скасувати.

Відповідач вказує, що за результатами проведеного моніторингу було встановлено порушення Замовником вимог абзацу тринадцятого пункту 41 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» № 922-VІІІ, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою КМУ від 12.10.2022 № 1178, останній не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ Виробничо-Комерційна Фірма «Українські Будівельні Технології», ціна якої перевищила очікувану вартість предмета закупівлі без урахування ПДВ, визначену замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів та укладав договір на суму 59 149 495,14 грн без ПДВ. 
Зауважує на Закон України від 15 березня 2022 року № 2120-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», яким внесено зміни до Податкового кодексу України, відповідно до яких установлено, що тимчасово, з 1 квітня 2022 року до припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану на території України, положення розділу XIV Податкового кодексу України застосовуються з урахуванням таких особливостей, зокрема, платники єдиного податку третьої групи, які використовують особливості оподаткування, встановлені цим пунктом, звільняються від обов`язку нарахування, сплати та подання податкової звітності з податку на додану вартість із операцій з постачання товарів, робіт та послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України.
Враховуючи проведений моніторинг, пояснення Замовника, останнім було визначено очікувану вартість предмета закупівлі на підставі кошторисної документації в розмірі 61 140 612,00 грн із ПДВ. Тобто вартість робіт - 50 950 510,00 грн без ПДВ та 10 190 102,00 грн - сума ПДВ.
Покликаючись на абзаци другий та четвертий пункту 28 Особливостей вказує, що Замовник не скористався своїм правом та у пункті 6 розділу 1 тендерної документації, затвердженої рішенням уповноваженої особи від 28.02.2023 № 69, визначив, що не приймає до розгляду тендерну пропозицію, ціна якої є вищою, ніж очікувана вартість предмета закупівлі, визначена Замовником в оголошенні про відкриті торги.
Оцінка тендерних пропозицій проводилась та визначена пунктом 1 розділу V «Оцінка тендерної пропозиції» - «оцінка тендерних пропозицій проводиться за цінами тендерних пропозицій з урахуванням податку на додану вартість (із ПДВ).
Участь у торгах взяв один учасник ТОВ ВКФ «Українські Будівельні Технології», який відповідно до інформації, зазначеної в електронній системі закупівель, та протоколу розкриття тендерних пропозиції вказав, що його цінова пропозиція становить 59 149 495,14 грн із ПДВ. Однак у своїй ціновій пропозиції від 01.03.2023 № 26, файл « 26_цінова пропозиція», учасник ТОВ ВКФ «Українські Будівельні Технології» зазначив суму 59 149 495,14 грн без ПДВ, та у пункті 11 цінової пропозиції вказав, що не є платником ПДВ, а є платником єдиного податку 3 групи зі ставкою 2% доходу. Відтак, Учасник ТОВ ВКФ «Українські Будівельні Технології» подав свою цінову пропозицію на суму 59 149 495,14 грн без ПДВ, яка також перевищила очікувану вартість предмета закупівлі без урахування ПДВ на суму 8 198 985,14 грн (59 149 495,14 грн без ПДВ - 50 950 510,00 грн без ПДВ = 8 198 985,54 гривень). Відповідно договір із переможцем було укладено на суму 59 149 495,14 грн без ПДВ.
Наполягає на правомірності спірного Висновку Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-02-23-009899-а від 12.04.2023. 
Також зазначає, що зважаючи на структуру та зміст Закону України «Про публічні закупівлі» № 922-VІІІ і Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року № 552, саме Замовник публічної закупівлі може визначати, як саме він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки, а на відповідача покладено обов`язок зазначити варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: вжити заходів щодо розірвання договору та протягом п`яти робочих днів із дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, надати аргументовані заперечення, інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення. Варіант усунення порушення шляхом розірвання договору спрямований на приведення відносин між сторонами у первісний стан. У разі недотримання учасником процедури закупівлі всіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу № 922-VІІІ повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.
Враховуючи Висновок, відповідачем визначено Замовнику спосіб усунення виявлених порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність, та узгоджується серед іншого правовими висновками Верховного Суду у постановах від 24 січня 2023 року у справі № 280/8475/20, від 31 січня 2023 року у справі № 260/2993/21. Відповідач вважає, що підстав для визнання протиправним та скасування Висновку немає.

Третьою особою пояснень до суду по суті спору не надано.

Процесуальні дії у справі
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.05.2023 відкрито провадження в адміністративній справі, справу визначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами; залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - ТОВ Виробничо-Комерційна фірма "Українські будівельні технології" (код ЄДРПОУ 32107150, бульвар Петрова, буд. 7, кв. 18, м. Київ, 02125).
22.05.2023 від відповідача надійшов відзив із доказами.
12.06.2023 від позивача надійшла відповідь на відзив.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04.05.2026 суд перейшов до розгляду адміністративної справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 10 червня 2026 року о 09:30 год.
10.06.2026, за наслідками проведених підготовчих дій, за участі представника позивача Геньбач В.М., представника відповідача Коваленко Л.В., враховуючи відсутність представника третьої особи належним чином повідомленої про дату та час слухання справи, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.06.2026 закрив підготовче провадження та призначив судове засідання для розгляду справи по суті на 15 липня 2026 року о 09:30год.
15.07.2026, в судовому засіданні, за участі представника позивача Геньбач В.М., представника відповідача Коваленко Л.В., враховуючи відсутність представника третьої особи належним чином повідомленої про дату та час слухання справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, правові позиції сторін, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, порадившись на місці, ухвалив завершити розгляд справи у порядку письмового провадження. 

Встановлені судом обставини
23.02.2023 КОМУНАЛЬНИМ НЕКОМЕРЦІЙНИМ ПІДПРИЄМСТВОМ "КИЇВСЬКА МІСЬКА КЛІНІЧНА ЛІКАРНЯ №1" ВИКОНАВЧОГО ОРГАНУ КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ АДМІНІСТРАЦІЇ) (Замовник) оголошено закупівлю робіт ДК 021:2015: 45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація на очікувану суму 61 140 612,00 грн з ПДВ. 
Предмет закупівлі: Капітальний ремонт приміщень приймально-діагностичного відділення лікувально-діагностичного корпусу №26 (частина) літера «Г 1», з влаштуванням захисної споруди, КНП «КМКЛ №1» м. Київ, вул. Харківське шосе, 121. 
Номер процедури закупівлі в електронній системі закупівель: UA-2023-02-23-009899-a.
За результатами проведення тендеру переможцем закупівлі визначено єдиного учасника ТОВ Виробничо-Комерційна Фірма «Українські Будівельні Технології» (Учасник). Ціна тендерної пропозиції переможця склала 59149495,14 грн без ПДВ, оскільки учасник є платником єдиного податку зі ставкою 2 відсотків, тобто, не є платником ПДВ.
Повідомлення про намір укласти договір з переможцем закупівлі оприлюднено в електронній системі закупівель 07.03.2023.
14.03.2023 між позивачем та ТОВ Виробничо-Комерційна Фірма «Українські Будівельні Технології» було укладено договір підряду № 3 на загальну суму 59 149 495,14 грн без ПДВ, що оприлюднено в електронній системі закупівель 15.03.2023.
Відповідно до наказу Державної аудиторської служби України від 20.03.2023 № 78 (оприлюднений в електронній системі закупівель 20.03.2023) в період з 20.03.2023 по 07.04.2023 проводився моніторинг публічної закупівлі № UA-2023-02-23-009899-a. 
Підставою для початку моніторингу стали виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
КНП «КМКЛ №1» на виконання запиту подано пояснення, що оприлюднено в електронній системі закупівель 23.03.2023. 
За результатами моніторингу Державною аудиторською службою України складено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-02-23-009899-a від 12.04.2023 (далі - Висновок), відповідно до якого було встановлено порушення вимог абзацу тринадцятого пункту 41 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою КМУ від 12.10.2022 № 1178 (далі - Особливості). 
Відповідачем у Висновку вказано про те, що участь у торгах взяв один учасник ТОВ Виробничо-Комерційна Фірма «Українські Будівельні Технології», який у своїй ціновій пропозиції від 01.03.2023 № 26 файл « 26 _цінова пропозиція» зазначив суму 59 149 495,14 грн без ПДВ, та у пункті 11 цінової пропозиції вказав що не є платником ПДВ, а є платником єдиного податку 3 групи зі ставкою 2% доходу. З огляду на викладене учасник ТОВ Виробничо Комерційна Фірма «Українські Будівельні Технології» подав свою цінову пропозицію в сумі 59 149 495,14 грн без ПДВ, яка в свою чергу перевищила очікувану вартість предмета закупівлі без врахування ПДВ на суму 8 198 985,14 грн (59 149 495,14 грн без ПДВ - 50 950 510,00 грн без ПДВ = 8 198 985,54 грн). Однак на порушення вимог абзацу тринадцятого пункту 41 Особливостей Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ Виробничо-Комерційна Фірма «Українські Будівельні Технології» ціна якої перевищила очікувану вартість предмета закупівлі без урахування ПДВ, визначену замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів та укладав договір на суму 59 149 495,14 грн без ПДВ.
Також, вказаним Висновком зобов`язано Замовника КНП «КМКЛ №1» здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору з ТОВ Виробничо-Комерційна Фірма «Українські Будівельні Технології» та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення Висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Позивач не погоджуючись із Висновком Державної аудиторської служби України, звернувся до суду із даним позовом.
Відтак, предметом спору є Висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-02-23-009899-а від 12.04.2023, який підлягає перевірці судом на відповідність вимогам частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України), із дотриманням судом принципів адміністративного судочинства визначених частиною 3 даної статті.

Застосовані судом норми права та висновки суду
Завданням адміністративного судочинства відповідно до частини 1 статті 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Зокрема, в силу частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 3 статті 2 КАС України визначено, що основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; 5) обов`язковість судового рішення; 6) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 7) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом; 8) розумність строків розгляду справи судом; 9) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 10) відшкодування судових витрат фізичних та юридичних осіб, на користь яких ухвалене судове рішення.
Провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи (частина 3 статті 3 КАС України).
За частиною 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 22 квітня 2021 року у справі № 826/15741/18, з метою безумовного дотримання конституційного принципу, визначеного у статті 129 Конституції України, в частині третій статті 2 та статті 9 КАС України закріплено, що до основних засад (принципів) адміністративного судочинства належить, зокрема, змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Загалом принцип змагальності прийнято розглядати як основоположний компонент концепції "справедливого судового розгляду" у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що також включає споріднені принципи рівності сторін у процесі та ефективної участі.
Принцип змагальності судового провадження охоплює собою право особи, крім можливості подавати власні докази, знати про існування всіх представлених доказів та пояснень іншими учасниками справи, оскільки вони можуть вплинути на рішення суду, мати можливість знайомитись з матеріалами справи та робити з них копії, а також володіти відповідними знаннями (залучати професійного представника) та змогу коментувати представлені докази та пояснення у належній формі та у встановлений час.
Таким чином, принцип змагальності спільно з принципом рівності є одним з основних елементів поняття "право на справедливий суд", що гарантоване Конвенцією.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Вказана норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
«На підставі» означає, що суб`єкт владних повноважень повинен бути утвореним у порядку, визначеному Конституцією та законами України; зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним.
«У межах повноважень» означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення та вчиняти дії відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх.
«У спосіб» означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII (далі - Закон № 2939-XII, у відповідній редакції).
Відповідно до статті 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Згідно з частиною другою статті 2 Закону № 2939-XII державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Згідно частин 1-7, 10 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VІІІ (далі - Закон №922-VІІІ, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону. Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав, зокрема, виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Пунктом 14 частини першої статті 1 Закону № 922-VІІІ передбачено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно до частини четвертої статті 7 Закону № 922-VIII рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України.
Органи, уповноважені здійснювати контроль у сфері закупівель, не мають права втручатися в проведення закупівель.
Згідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43 (далі - Положення № 43 в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Крім того, підпунктом 3 пункту 4 Положення № 43 закріплено, що Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Пунктом 7 Положення № 43 передбачено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
За змістом статті 5 Закону №2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 року № 552, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України від 01.10.2020 року за № 958/35241, затверджено Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - Порядок № 552 в редакції, чинній на день виникнення спірних правовідносин).
Згідно пунктів 3, 5 розділу І Порядку №552 висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - форма висновку) в електронній системі закупівель.
Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.
Таким чином, аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі. При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення.
З метою усунення виявленого під час моніторингу порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель у висновку міститься вимога зобов`язального характеру, яка є обов`язковою для виконання. 
Відтак, висновок про результати моніторингу закупівлі у розумінні пункту 19 частини першої статті 4 КАС України є індивідуальним актом та породжує права і обов`язки для позивача.
Щодо встановлених порушень суд зазначає наступне.
Відповідно до частини першої статті 1 Закону № 922-VIII, тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.
Відповідно до пункту 24 Особливостей, затверджених постановою КМУ від 12.10.2022 № 1178, Замовник самостійно та безоплатно через авторизований електронний майданчик оприлюднює в електронній системі закупівель відповідно до Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки від 11 червня 2020 року №1082, та цих особливостей оголошення про проведення відкритих торгів та тендерну документацію не пізніше ніж за сім днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій.
Пунктом 28 Особливостей передбачено, що тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей.
Замовник в тендерній документації обов`язково зазначає інформацію про прийняття чи неприйняття до розгляду тендерної пропозиції, ціна якої є вищою, ніж очікувана вартість предмета закупівлі, визначена замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів.
Якщо замовник не зазначив про прийняття до розгляду тендерної пропозиції, ціна якої є вищою, ніж очікувана вартість предмета закупівлі, визначена замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, та/або не зазначив прийнятний відсоток перевищення, або відсоток перевищення є більшим, ніж зазначений замовником в тендерній документації, то замовник відхиляє таку тендерну пропозицію відповідно до абзацу тринадцятого пункту 41 цих особливостей.
У тендерній документації відомості, наведені у пункті 2 частини другої статті 22 Закону № 922-VIII, визначаються відповідно до вимог, зазначених в абзацах шостому - восьмому цього пункту.
У тендерній документації зазначаються:
один або кілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 Закону № 922-VIII з урахуванням положень цих особливостей та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників процедури закупівлі установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством;
підстави для відмови в участі у відкритих торгах, встановлені пунктом 47 цих особливостей, та інформація про спосіб підтвердження відсутності підстав для відхилення. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відсутність підстав для відхилення тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та/або переможця, визначених пунктом 47 цих особливостей, у разі, коли така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України Про доступ до публічної інформації, та/або міститься у відкритих публічних електронних реєстрах, доступ до яких є вільним, та/або може бути отримана електронною системою закупівель шляхом обміну інформацією з іншими державними системами та реєстрами.
Для об`єднання учасників як учасника процедури закупівлі замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників об`єднання установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, визначеним пунктом 47 цих особливостей.
Тендерна документація повинна містити перелік документів та/або інформації, які подаються учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, та перелік документів та/або інформації, які подаються переможцем процедури закупівлі. Зазначені переліки оформляються як окремі додатки до тендерної документації.
Тендерна документація може містити правила зазначення в договорі про закупівлю грошового еквівалента в національній чи іноземній валюті за офіційним курсом, установленим Національним банком станом на дату розкриття тендерних пропозицій.
Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують нижню межу ціни тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі.
Частиною четвертою статті 22 Закону № 922-VIII визначено, що тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації" та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Згідно абзацу тринадцятого пункту 41 Особливостей Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція є такою, ціна якої перевищує очікувану вартість предмета закупівлі, визначену замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, якщо замовник у тендерній документації не зазначив про прийняття до розгляду тендерної пропозиції, ціна якої є вищою, ніж очікувана вартість предмета закупівлі, визначена замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, та/або не зазначив прийнятний відсоток перевищення або відсоток перевищення є більшим, ніж зазначений замовником в тендерній документації.
Згідно статті 5 Закону України «Про публічні закупівлі» № 922-VІІІ закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.
Зокрема частина 2 статті 5 Закону № 922-VІІІ вказує, що учасники (резиденти та нерезиденти) всіх форм власності та організаційно-правових форм беруть участь у процедурах закупівель/спрощених закупівлях на рівних умовах.
Згідно частин 4 та 5 статті 5 Закону № 922-VІІІ Замовники не мають права встановлювати жодних дискримінаційних вимог до учасників. Замовники, учасники процедур закупівлі, суб`єкт оскарження, а також їхні представники повинні добросовісно користуватися своїми правами, визначеними цим Законом. Забороняється зловживання правами, у тому числі правом на оскарження рішень, дії чи бездіяльності замовника.
Як вбачається, предметом закупівлі Замовника було оголошено Капітальний ремонт приміщень приймально-діагностичного відділення лікувально-діагностичного корпусу №26 (частина) літера «Г 1», з влаштуванням захисної споруди, КНП «КМКЛ №1» м. Київ, вул. Харківське шосе, 121, на очікувану суму 61 140612,00 грн з ПДВ.
Згідно пункту 1 розділу V, абзацу 6 пункту 6 розділу І Тендерної документації, затвердженої рішенням уповноваженої особи КНП «КМКЛ №1», протокол №69 від 28.02.2023, оприлюдненої в електронній системі закупівель 28.02.2023 вбачається, що єдиним критерієм оцінки тендерної пропозиції є «ціна»; ціна має включати податок на додану вартість, у разі якщо учасник є платником ПДВ; питома вага цінового критерію – 100 %; найбільш економічно вигідною пропозицією буде вважатись тендерна пропозиція з найнижчою ціною з урахуванням усіх податків та зборів (в тому числі податку на додану вартість (ПДВ), у разі якщо учасник є платником ПДВ); замовник та учасники не можуть ініціювати будь-які переговори з питань внесення змін до змісту або ціни поданої тендерної пропозиції; оцінка тендерної пропозиції проводиться електронною системою закупівель автоматично на основі критеріїв і методики оцінки, визначених замовником у тендерній документації, шляхом визначення тендерної пропозиції найбільш економічно вигідною; найбільш економічно вигідною тендерною пропозицією електронна система закупівель визначає тендерну пропозицію, ціна/приведена ціна якої є найнижчою; якщо була подана одна тендерна пропозиція, електронна система закупівель після закінчення строку для подання тендерних пропозицій, визначених замовником в оголошенні для проведення відкритих торгів, не проводить оцінку такої тендерної пропозиції та визначає таку тендерну пропозицію найбільш економічно вигідною; замовник не приймає до розгляду тендерну пропозицію, ціна якої є вищою, ніж очікувана вартість предмета закупівлі, визначена замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів.
Пунктом 3 розділу V Тендерної документації передбачено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію у разі, коли ціна такої пропозиції перевищує очікувану вартість предмета закупівлі, визначену замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, якщо замовник у тендерній документації не зазначив про прийняття до розгляду тендерної пропозиції, ціна якої є вищою, ніж очікувана вартість предмета закупівлі, визначена замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, та/або не зазначив прийнятний відсоток перевищення або відсоток перевищення є більшим, ніж зазначений замовником в тендерній документації. 
У закупівлі брав участь один Учасник ТОВ Виробничо-Комерційна Фірма «Українські Будівельні Технології», ціна тендерної пропозиції якого складала 59149495,14 грн без ПДВ. 
ТОВ Виробничо-Комерційна Фірма «Українські Будівельні Технології» у своїй ціновій пропозиції від 01.03.2023 № 26 файл « 26_ цінова пропозиція» зазначив суму 59 149 495,14 грн без ПДВ, та у пункті 11 цінової пропозиції вказав що не є платником ПДВ, а є платником єдиного податку 3 групи зі ставкою 2% доходу.
Тобто, Переможець є платником єдиного податку зі ставкою 2 відсотків, відповідно не є платником ПДВ.
Суд враховує правові висновки у постанові Верховного Суду від 28.04.2020 у справі №904/1143/19, що при здійсненні оцінки пропозицій учасників повинна прийматися методика порівняння повних відпускних цін учасників, незалежно від того який режим оподаткування застосовується учасником. Спроби застосовувати при розгляді тендерних пропозицій різний підхід до оцінки учасників, які є або не є платниками ПДВ, є дискримінаційним.
Враховуючи пункт 1 розділу V, абзац 6 пункту 6 розділу І Тендерної документації визначено, що критерієм оцінки тендерної пропозиції є ціна (100%), ціна має включати податок на додану вартість, у разі якщо учасник є платником ПДВ, відповідно враховувати податки і збори, у тому числі що сплачуються або мають бути сплачені відповідно до положень Податкового кодексу України, та у разі, якщо учасник не є платником ПДВ, ціна тендерної пропозиції зазначається без ПДВ.
Зазначене узгоджується із правовими висновками у постанові Верховного Суду від 26.03.2026 у справі № 910/5735/25.
Враховуючи зазначене, застосована відповідачем оцінка пропозиції Учасника носить дискримінаційних характер, що не допускається статтею 5 Закону № 922-VІІІ при проведенні процедури закупівлі.
Суд вказує, що тендерна пропозиція ТОВ Виробничо-Комерційна Фірма «Українські Будівельні Технології» у розмірі 59 149 495,14 грн (без ПДВ) не перевищувала заявлену позивачем очікувану вартість предмета закупівлі 61 140 612,00 грн (з ПДВ), Учасник був платником єдиного податку зі ставкою 2 відсотки, відповідно у позивача не було підстав відхилити тендерну пропозицію ТОВ Виробничо-Комерційна Фірма «Українські Будівельні Технології», та за наслідками закупівлі ТОВ Виробничо-Комерційна Фірма «Українські Будівельні Технології» було визначено Переможцем, повідомлення про намір укласти договір з переможцем закупівлі оприлюднено в електронній системі закупівель 07.03.2023 та 14.03.2023 було укладено договір підряду № 3 на загальну суму 59 149 495,14 грн без ПДВ.
Суд також враховує та зазначає, що у відповідача не зазначено зауважень щодо порушень позивачем як Замовником за спірною процедурою закупівлі щодо Тендерної документації Замовника, не вказано про невідповідність тендерної пропозиції Учасника – переможця, вимогам законодавства, в частині зазначення ціни.
Покликання відповідача на Закон № 2120-ІХ суд вважає необгрутованим в силу предмету закупівлі та встановленим обставинам у справі.
Відповідно, суд вказує на не підтвердження встановлені порушення моніторингом закупівлі вимог абзацу тринадцятого пункту 41 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою КМУ від 12.10.2022 № 1178 щодо відхилення тендерної пропозиції учасника ТОВ Виробничо-Комерційна Фірма «Українські Будівельні Технології».
Також, як встановлено судом, з огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору про закупівлю з дотриманням положень Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України, а також протягом п`яти робочих днів оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що підтверджують вжиття цих заходів.
Частиною першою статті 41 Закону № 922-VIII встановлено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Відповідно до статті 208 Цивільного кодексу України у письмовій формі вчиняються правочини між юридичними особами.
Частиною першою статті 179 Господарського кодексу України (чинного на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що майново-господарські зобов`язання, які виникають між суб`єктами господарювання або між суб`єктами господарювання і негосподарюючими суб`єктами - юридичними особами на підставі господарських договорів, є господарсько-договірними зобов`язаннями.
Зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором (частина перша статті 188 Господарського кодексу України).
Відповідно до статті 202 Господарського кодексу України господарське зобов`язання припиняється: виконанням, проведеним належним чином; зарахуванням зустрічної однорідної вимоги або страхового зобов`язання; у разі поєднання управненої та зобов`язаної сторін в одній особі; за згодою сторін; через неможливість виконання та в інших випадках, передбачених цим Кодексом або іншими законами. Господарське зобов`язання припиняється також у разі його розірвання або визнання недійсним за рішенням суду.
Отже договір, укладений між юридичними особами, може бути розірваний лише за згодою сторін або у судовому порядку, але для цього необхідна наявність визначених законом підстав для його розірвання.
За змістом статті 43 Закону №922-VIII договір про закупівлю є нікчемним у разі:
1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі / спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону;
2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону;
3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону;
4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.
Судом не встановлено підстав, передбачених статтею 43 Закону № 922-VIII, за якими договір про закупівлю є нікчемним.
Матеріалами справи підтверджено, що за результатами проведення спірної процедури закупівлі між позивачем як Замовник та Переможцем ТОВ Виробничо-Комерційна Фірма «Українські Будівельні Технології» 14.03.2023 було укладено договір підряду № 3 на загальну суму 59 149 495,14 грн без ПДВ.
Згідно звіту про результати проведення процедури закупівлі UA-2023-02-23-009899-a від 15.03.2023, строк поставки робіт визначено до 28 лютого 2024 року.
У позивача, з часу укладання договору з ТОВ Виробничо-Комерційна Фірма «Українські Будівельні Технології» зауважень щодо якості та виконання останньою умов договору не виникало та таких не заявлено.
Застосований відповідачем у спірному Висновку захід реагування у вигляді припинення зобов`язань за договором, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням.
При цьому судом мають враховуватися принцип співмірності наслідків такого реагування тим порушенням, які виявлені, та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання та публічними інтересами.
Суд зазначає, що у висновку про результати моніторингу закупівлі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове тощо використання бюджетних коштів, що не узгоджується, як з завданнями відповідача, визначеними Положенням про Державну аудиторську службу України, так і з вимогою припинення зобов`язань за договором за результатами публічної закупівлі договору.
З огляду на такі обставини суд вважає, що зобов`язання позивача щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель у визначений відповідачем у спірному Висновку спосіб у даному випадку є непропорційним.
Критерій «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар». При цьому, з питань оцінки «пропорційності» ЄСПЛ, як і з питань наявності «суспільного2, «публічного» інтересу, визнає за державою досить широку «сферу розсуду2, за винятком випадків, коли такий «розсуд» не ґрунтується на розумних підставах.
Таким чином, усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків в оформленні тендерної документації у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб, шляхом припинення зобов`язань за договором, призведе до порушення прав та інтересів позивача, третьої особи та матиме для них негативні наслідки, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 21 січня 2021 року по справі №120/1297/20-а.
Таким чином, суд приходить до висновку про протиправність спірного Висновку Державної аудиторської служби України UA-2023-02-23-009899-а від 12.04.2023 про результати моніторингу процедури закупівлі, не відповідність останнього вимогам частини 2 статті 2 КАС України, у зв`язку із чим такий висновок підлягає скасуванню судом.
Протилежного встановленому судом, відповідачем суду не наведено та не доведено.
Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Відповідно до частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
За статтею 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (частина 2 статті 74 КАС України).
Відповідно до статті 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування та питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі (абзац 2 частина 2 статті 77 КАС України).
Згідно частин 1-4 статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
За частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно до пункту 30 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані.
Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «RuizTorija v. Spain» від 9 грудня 1994 р., статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.
Згідно з вимогами пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню в повному обсязі.
Решта доводів не впливають на висновки суду та не підлягають наданню оцінки.
Враховуючи наслідки вирішення справи судом, частину першу статті 139 КАС України, сплачений позивачем судовий збір за подання позову до суду в розмірі 2684,00 грн підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
в и р і ш и в:
Адміністративний позов Комунального некомерційного підприємства «КИЇВСЬКА МІСЬКА КЛІНІЧНА ЛІКАРНЯ №1» ВИКОНАВЧОГО ОРГАНУ КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ АДМІНІСТРАЦІЇ) – задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати Висновок Державної аудиторської служби України UA-2023-02-23-009899-а від 12.04.2023 про результати моніторингу процедури закупівлі.
Стягнути на користь Комунального некомерційного підприємства «КИЇВСЬКА МІСЬКА КЛІНІЧНА ЛІКАРНЯ №1» ВИКОНАВЧОГО ОРГАНУ КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ АДМІНІСТРАЦІЇ) (02091, місто Київ, вулиця Харківське шосе, будинок, 121; код ЄДРПОУ 01981738) за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України (04070, місто Київ, вулиця Петра Сагайдачного, 4; код ЄДРПОУ 40165856) витрати по сплаті судового збору у розмірі 2684,00 грн (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні 00 копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Войтович І. І.