Справа № 420/10013/23 
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 травня 2026 року м. Одеса
Одеський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Василяки Д.К., 
за участі: секретаря судового засідання Рудого В.А., 
представника позивача – Подцерковного Г.О.,
відповідача - ОСОБА_1 ,
представника ОСОБА_1 – Бузової Т.Г.
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про припинення права на виконання будівельних робіт, набутих на підставі повідомлення про початок будівельних робіт,-

ВСТАНОВИВ:
Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (далі – позивач, Управління ДАБК) звернулося до суду з адміністративним позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в якому просить припинити право на виконання будівельних робіт, набутих на підставі повідомлення про початок будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (CCI) від 11.08.2020 №ОД051200811453 «Реконструкція частини домоволодіння без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані» за адресою: АДРЕСА_1 .
В обґрунтування позову зазначає, що головним спеціалістом інспекційного відділу №2 Михайленко Євгеном здійснено перевірку достовірності даних у поданій відповідачами декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 13.03.2023 №ОД101230311639 на об`єкт - «Реконструкція частини домоволодіння без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані» за адресою: АДРЕСА_1 . У цій декларації зазначено в якості документу, що дає право на виконання будівельних робіт – повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єктах з незначними наслідками (СС1) від 11.08.2020 №ОД051200811453. Надалі посадовою особою Управління ДАБК разом із представниками Департаменту земельних ресурсів та Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради, а також Малиновської районної адміністрації Одеської міської ради 16 березня 2023 року проведено комісійне обстеження об`єкту будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .
Під час обстеження встановлено, що фактично проведені будівельно-монтажні роботи з реконструкції частини домоволодіння за вказаною адресою не відповідають документам, що дають право на виконання будівельних робіт, а саме змінено геометричні розміри прибудови та в свою чергу захоплено територію загального користування (двору). Замість реконструкції частини домоволодіння без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані, відповідачами фактично виконані роботи з демонтажу прибудови №11-3 геометричними розмірами 2,30x2,28 метрів відповідно до технічного паспорту від 19.11.2015 № б/н та будівництва нової прибудови розміром 4,05x3,47 метрів.
Також, замовниками не надано проектну документацію на будівництво, документи про призначення відповідальної особи генерального проектувальника, про призначення відповідальної особи, що здійснює технічний нагляд, відомості про експертизу проектної документації. У той же час, зазначене у повідомленні про початок виконання будівельних робіт в якості розробника проекту будівництва ПРАТ «Інпроектсервіс» надало листа від 23.03.2023 внх.№41-16/9 про те, що воно не здійснювало розробку проекту «Реконструкція частини домоволодіння без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані, за адресою: АДРЕСА_1 », а вказаний головний архітектор проекту - ОСОБА_3 ніколи не працював в ПРАТ «Інпроектсервіс».
З посиланням на приписи частини другої статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» позивач вказує, що набуте відповідачами на підставі поданого повідомлення право на виконання будівельних робіт підлягає припиненню в судовому порядку, оскільки відповідачами внесено недостовірні відомості, наведені у вищевказаному дозвільному документі, що є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.
Ухвалою від 09.05.2023 вказаний позов було залишено без руху з наданням позивачу строку на усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.
Ухвалою від 22.05.2023 провадження у вказаній справі відкрите, розгляд справи призначений за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Ухвалою від 01.06.2023 клопотання Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про розгляд справи №420/10013/23 за правилами загального позовного провадження залишено без задоволення.
Відповідачами подано відзив, за змістом якого вони позов не визнають і просять відмовити у його задоволенні з підстав порушення Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради затвердженого постановою Кабінету Міністрів № 553 від 23.05.2011 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю». Вказують, що після подання у січні 2023 року декларації про готовність об`єкта до експлуатації до них вже приходив представник Управління державного архітектурно-будівельного контролю з метою перевірки проведених робіт по реконструкції частин домоволодіння за адресою: місто Одеса, Малиновський район, пров. Вокзальний, буд.5. Щодо проведення 16.03.2023 комісійного обстеження об`єкта будівництва (реконструкції) Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради їх не повідомляло та фактично у березні 2023 року це обстеження з виходом на місце не проводилось, відповідачі участі у ньому не брали. Також Управління державного архітектурно-будівельного контролю почало проводити позапланову перевірку щодо повідомлення про початок виконання будівельних робіт у січні 2023 року, тобто через два роки після реєстрації повідомлення (11.08.2020 року), хоча повинно було зробити це протягом трьох місяців з дня його подання.
Ухвалою від 15.06.2023 задоволено частково клопотання відповідачів та витребовано у позивача докази.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 21.08.2023, яке залишено без змін постановою П?ятого апеляційного адміністративного суду від 05.12.2023, відмовлено у задоволенні позову. 
15.01.2024 на адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга позивача, у якій скаржник просить скасувати рішення судів попередніх інстанцій і направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції. Ухвалою Верховного Суду від 04.03.2024 відкрито касаційне провадження у справі та витребувано справу з суду першої інстанції. 
Постановою Верховного Суду від 30 липня 2025 року касаційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради задоволено. Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 21 серпня 2023 року та постанову П?ятого апеляційного адміністративного суду від 05 грудня 2023 року у справі № 420/10013/23 скасувгл. Справу №420/10013/23 направлено на новий розгляд до суду першої інстанції. 
15.08.2025 дана справа надійшла до Одеського окружного адміністративного суду та за результатами повторного автоматизованого розподілу справи визначено головуючого суддю для її розгляду Каравана Р.В.
Ухвалою суду від 21 серпня 2025 року прийнято до провадження адміністративну справу за позовом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про припинення права на виконання будівельних робіт, набутих на підставі повідомлення про початок будівельних робіт. Розгляд справи почато спочатку.
Від відповідача - ОСОБА_1 надійшов відзив в якому зазначила, що право на виконання будівельних робіт було набуто ними у встановленому законом порядку на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 11.08.2020 № ОД051200811453. На їхню думку, позов є безпідставним, оскільки органом державного архітектурно-будівельного контролю не було дотримано передбаченої законом процедури здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та звернення до суду. Відповідач вказує, що перевірка фактично була ініційована лише у 2023 році, після завершення будівельних робіт, тоді як відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553, а також правового висновку Верховного Суду у справі №420/1674/19, заходи державного архітектурно-будівельного контролю здійснюються під час виконання будівельних робіт. Крім того, відповідачі зазначають, що в умовах воєнного стану проведення позапланових перевірок можливе лише за наявності визначених законом підстав, однак таких підстав позивачем не доведено. При цьому акт обстеження від 16.03.2023, на який посилається позивач, на думку відповідачів, не є актом, складеним за результатами здійснення заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Також відповідач наголошує, що перед зверненням до суду їм не видавався припис про усунення порушень або про зупинення виконання будівельних робіт, що, на їх переконання, є обов`язковою передумовою для звернення органу державного архітектурно-будівельного контролю з відповідним позовом. У зв`язку з цим відповідач просив відмовити у задоволенні позову.
Ухвалою суду від 03 вересня 2025 року задоволено клопотання представника позивача про розгляд справи за правилами загального провадження. Вирішено Розгляд справи №420/10013/23 проводити за правилами загального позовного провадження. Розгляд справи розпочато спочатку.
29 жовтня 2025 року протокольною ухвалою суду закінчено підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті на 21 листопада 2025 року.
На підставі розпорядження керівника апарату Одеського окружного адміністративного суду від 11.12.2025 року було призначено повторний автоматизований розподіл справи № 420/10013/23.
11.12.2025 року справа № 420/10013/23 за результатами автоматизованого розподілу була передана для розгляду судді Василяці Д.К.
Ухвалою суду від 15 грудня 2025 року прийнято до провадження справу та призначено підготовче засідання на 09.01.2026 року о 11 годині 00 хвилин.
Ухвалою суду від 09 січня 2026 року закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду на 12 лютого 2026 року.
В судовому засіданні 12 лютого 2026 року оголошено перерву на 26 лютого 2026 року 15 год. 00 хв. 
В судовому засіданні 26 лютого 2026 року оголошено перерву на 11 березня 2026 року 15 год. 00 хв.
В судовому засіданні 11 березня 2026 року оголошено перерву на 01 квітня 2026 року 11 год. 00 хв.
В судовому засіданні 01 квітня 2026 року оголошено перерву на 16 квітня 2026 року 14 год. 00 хв.
В судовому засіданні 16 квітня 2026 року оголошено перерву на 08 травня 2026 року 14 год. 00 хв.
08.05.2026 у судовому засіданні, на підставі статті 227 КАС України, після судових дебатів, суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення та відклав його ухвалення та проголошення до 15.05.2026 року.
15.05.2026 року оголошено вступну та резолютивну частину рішення.
Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне: 
на підставі нотаріально посвідченого договору дарування від 07.11.2017 відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є власниками (у рівних частках кожен) 3/25 часток домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , який в цілому складається з трьох житлових будинків, означених в схематичному плані під літерами «А, Б, Г», загальною площею 330 кв.м., у тому числі житловою 212 кв.м., та надвірних споруд «В, Д, Е, З, И, К, Л, Н» - сараї, «Ж» - вбиральня, 1 – мостіння, №1 – паркан, яке розташоване на земельній ділянці розміром 627 кв.м.
Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради 11.08.2020 зареєстровано за № ОД051200811453 подане відповідачами Повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єкті «Реконструкція частини домоволодіння без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані» за адресою: АДРЕСА_1 .
За інформацією, наведеною у згаданому повідомленні, проектну документацію розроблено ПрАТ «Інпроектсервіс», головний архітектор проекту Єремєєв Євген Іванович, технічний нагляд здійснює ОСОБА_4 , експертизу проекту будівництва здійснено ТОВ «Перша приватна експертиза», експертний звіт від 11.10.2018 № 13/11-10/145/А. Загальна площа об`єкту відповідно до проектної документації зазначена 30,1 кв.м., у тому числі житлова 11.8 кв.м., допоміжна площа 18,3 кв.м., поверховість – 2, будівельний об`єм 110,0 куб.м.
Відповідачами 13.03.2023 за № ОД101230311639 подано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта «Реконструкція частини домоволодіння без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані» за адресою: АДРЕСА_1 .
Головним спеціалістом інспекційного відділу №2 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Михайленком Євгеном Миколайовичем здійснені заходи щодо перевірки достовірності даних у поданій декларації, у тому числі із представником Малиновської районної адміністрації Одеської міської ради та з залученням представника Департаменту земельних ресурсів Одеської міської ради та Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради 16.03.2023 проведено комісійне обстеження об`єкту будівництва за адресою: м. Одеса, пров. Вокзальний, 5.
Вказане обстеження здійснено на підставі Порядку взаємодії виконавчих органів, комунальних підприємств, установ, закладів та організацій Одеської міської ради з питань, пов`язаних із виявленням самочинного будівництва у місті Одесі та вжиттям заходів реагування, затвердженого рішенням виконавчого комітету Одеської міської ради за від 29.03.2018 № 135 (далі також Порядок № 135).
Участь у його проведенні приймали головний спеціаліст інспекційного відділу №2 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Михайленком Є.М., головний спеціаліст відділу контролю та моніторингу за станом території району Малиновської районної адміністрації Одеської міської ради Семіліта І.В., головний спеціаліст Департаменту земельних ресурсів Одеської міської ради Кожуховський В.С. та завідуючий сектором Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради Сліпченко Г.В.
Відповідачі участі у обстеженні не брали, відомості щодо їх повідомлення про його проведення до суду не надані.
За результатами цього обстеження посадовими особами, які його проводили, складено акт від 16.03.2023, за змістом якого ними встановлено, що за адресою: Одеська область, м. Одеса, Малиновський район, пров. Вокзальний, 5 фактично виконані роботи з реконструкції частини домоволодіння шляхом демонтажу прибудови № 11-3 геометричними розмірами 2,30x2,28 метрів відповідно до технічного паспорту від 19.11.2015 № б/н (який був наданий листом КП «Бюро технічної інвентаризації» ОМР від 15.03.2023 № 821/03.01-06) та будівництва нової прибудови, фактичні розміри якої прибудови становлять 4,05x3,47 метрів, у той час як відповідно до повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 11.08.2020 № ОД051200811453 реконструкція мала здійснюватись без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані.
Посадовими особами, які проводили обстеження, на підставі вищевикладеного висновано, що фактично проведені будівельно-монтажні роботи з реконструкції частини домоволодіння за вказаною адресою не відповідають документам, що дають право на виконання будівельних робіт, а саме змінено геометричні розміри прибудови та в свою чергу захоплено територію загального користування (двору).
На запит Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 15.03.2023 № 01-18/20-и/в Комунальним підприємством «Бюро технічної інвентаризації» Одеської міської ради листом від 15.03.2023 № 821/03.01-06 надіслано копію технічного паспорту на об`єкт нерухомого майна, розташований за адресою: Одеська область, м. Одеса, Малиновський район, пров. Вокзальний, 5.
Технічний паспорт виготовлений станом на 19.11.2015.
Листом від 23.03.2023 № 41-16/9 ПрАТ «Інпроектсервіс» у відповідь на запит Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 15.03.2023 № 01-18/20-и/в надало наступну інформацію:
- ПрАТ «Інпроектсервіс» не здійснювало розробку проекту «Реконструкція частини домоволодіння без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані» за адресою: м. Одеса, пров. Вокзальний, будинок №5;
- головний архітектор проекту Єремєєв Євген Іванович ніколи не працював в ПрАТ «Інпроектсервіс»;
- ОСОБА_2 та ОСОБА_1 не звертались до ПрАТ «Інпроектсервіс» з приводу розробки проекту «Реконструкція частини домоволодіння без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані» за адресою: м. Одеса, пров. Вокзальний, будинок № 5, та договір на здійснення авторського нагляду з ними не укладався.
Вважаючи, що відповідачами до повідомлення про початок виконання будівельних робіт внесено недостовірні відомості, що є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, а саме забудова зі зміною геометричних розмірів без належно затвердженого проекту будівництва, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради з посиланням на статтю 39-1 від 17 лютого 2011 року № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі також Закон № 3038-VI).
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з статтею 1 Закону України від 16.11.1992 № 2780-XII “Про основи містобудування” (далі також Закон № 2780-XII) містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об`єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об`єктів містобудування, спорудження інших об`єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об`єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.
Статтею 6 Закону № 2780-XII визначено, що законодавство України про містобудування складається з Конституції України, цього Закону, законів України “Про регулювання містобудівної діяльності”, “Про архітектурну діяльність” та інших нормативно-правових актів, що видаються на їх виконання.
Органи, що здійснюють державне регулювання у сфері містобудування, наведені у статті 7 Закону № 2780-XII, за змістом якої таке регулювання здійснюється, зокрема, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами в порядку, встановленому законодавством.
Закон України від 17 лютого 2011 року № 3038-VI “Про регулювання містобудівної діяльності” (далі також Закон № 3038-VI) визначає правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських і приватних інтересів. 
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону № 3038-VI.
Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 6 Закону №3038-VI, до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.
За змістом частини 1 статті 7 Закону №3038-VI, управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється, зокрема, шляхом:
контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації (пункт 6 частини 1 статті 7);
надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1) та середніми (СС2) наслідками (крім анулювання (скасування) документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів) (пункт 7 частини 1 статті 7);
здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів, розташованих в межах та за межами населених пунктів, на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, зазначених у пункті 7 частини першої цієї статті.
Частинами 1, 2 статті 34 Закону №3038-VI установлено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Зазначені документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.
Відповідно до частини 5 статті 34 Закону №3038-VI контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.
Положеннями частин 1, 2, 8 статті 36 Закону №3038-VI передбачено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.
Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.
Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.
Частинами 1, 5 статті 39 Закону №3038-VI передбачено, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.
Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката.
За правилами частин 1 та 2 статті 39-1 Закону №3038-VI у разі якщо замовник самостійно виявив технічну помилку у надісланому повідомленні про початок виконання підготовчих чи будівельних робіт, зареєстрованій декларації про готовність об`єкта до експлуатації, а також у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до закону, до такого повідомлення або декларації вносяться зміни у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Замовник зобов`язаний протягом трьох робочих днів надати достовірні дані щодо інформації, яка потребує змін, для внесення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю відповідних відомостей до реєстру, а також до повідомлення або декларації.
У разі ж виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення. Відомості про набрання законної сили судовим рішенням про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, вносяться до Реєстру будівельної діяльності.
У свою чергу, частиною 7 статті 36 Закону №3038-VI установлено, що право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:
1) подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт;
2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;
3) на підставі судового рішення, що набрало законної сили.
Водночас, постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.08.2015 № 747) затверджено Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт.
Пунктами 3, 5, 7 зазначеного Порядку також визначено, що надання (отримання), відмова у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними статтею 7 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності”.
Будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: … подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.
Реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, … можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.
Згідно із пунктом 8 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю.
Пунктом 15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт установлено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю:
видає припис про зупинення підготовчих або будівельних робіт;
звертається до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, протягом двох місяців з дня закінчення строку для усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, визначеного у приписі про зупинення підготовчих або будівельних робіт.
Право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю:
у разі подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання підготовчих або будівельних робіт;
у разі отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;
на підставі судового рішення, що набрало законної сили.
Отже, законом визначено, що підставою для звернення до суду з позовом про скасування реєстрації декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт є виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних. 
Водночас закон передбачає, що відповідний орган має виявити факт, який своєю чергою слугує підставою для звернення до суду.
При цьому підзаконний акт (затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт) також вимагає попередньо видати в адресу порушника припис про зупинення підготовчих або будівельних робіт, із зазначенням в ньому вимоги усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил.
І в разі невиконання такого припису орган державного архітектурно-будівельного контролю набуває права на звернення до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.
За приписами частин першої та другої статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. 
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності”. 
Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності” з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. 
Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є:
1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;
6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.
У разі систематичного (два і більше разів підряд) перешкоджання проведенню перевірки посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю, невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, встановлених під час перевірки, а саме: порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, проектної документації на будівництво об`єкта, будівельних норм і правил, а також в інших випадках, визначених цим Законом, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю звертається до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт.
З наведеного видно, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; здійснюється він органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України шляхом проведення планових та позапланових перевірок. Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності” з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб.
Підставами для проведення позапланової перевірки є: необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.
Частиною третьою статті 41 Закону № 3038-VI визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, у тому числі: 
безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;
складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;
у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом;
проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.
Отже, зміст статей 39-1 та 41 Закону № 3038-VI, пункту 15 “Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт” дають підстави для висновку, що органи державного архітектурно-будівельного контролю саме під час перевірки встановлюють достовірність даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та перевіряють наявність або відсутність факту самочинного будівництва об`єкта.
Такий же висновок зробив Верховний Суд у постанові від 27 червня 2023 року у справі №320/9108/21.
На виконання цієї норми Постановою Кабінету Міністрів № 553 від 23.05.2011 затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - також Порядок 553).
Відповідно до пункту 1 Порядку № 553, цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Пунктом 2 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:
1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;
2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;
3) інших вимог, установлених законодавством.
Приписами пункту 4-1 Порядку № 553 визначено, що під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю перевірці підлягає, зокрема:
достовірність даних, наведених у повідомленнях про початок виконання підготовчих і будівельних робіт та деклараціях про готовність об`єкта до експлуатації;
забезпечення замовником здійснення авторського та технічного нагляду, - коли такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством;
передача замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, стандартів і правил, у тому числі щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, передбачення приладів обліку води і теплової енергії, а також заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта;
подання замовником інформації про передачу права на будівництво об`єкта іншому замовнику, зміну генерального підрядника чи підрядника, осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, відповідальних виконавців робіт, а також про коригування проектної документації - якщо подання такої інформації є обов`язковим.
Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Пунктом 7 Порядку №553 визначені підстави для проведення позапланової перевірки, тотожні тим, які установлені в статті 41 Закону № 3038-VI.
Згідно із пунктом 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Відповідно до пунктів 16 та 17 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі припис).
Згідно із пунктом 18 Порядку № 553 акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Виходячи із змісту наведених правових положень, суд зазначає, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
За змістом норм частини другої статті 39-1 Закону № 3038-VI припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, здійснюється у судовому порядку за позовом відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду в разі виявлення цим органом факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.
Оскільки питання про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, а також скасування декларації вирішується у судовому порядку, то на цю процедуру поширюється дія норм КАС України, який визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, зокрема щодо здійснення судового контролю правомірності дій та рішень суб`єктів владних повноважень та встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах (частина перша статті 1 цього Кодексу).
Так, згідно із положеннями частини першої статті 7, частин першої, четвертої статті 9 КАС України суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до висновків, наведених у постановах Верховного Суду Верховного від 24.11.2021 у справі № 420/998/21, від 07.03.2023 у справі № 420/9217/21 та від 29.03.2023 у справі № 640/1990/22, як Закон України від 17.10.2019 № 199-IX, яким до статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» внесено відповідні зміно й з 01.06.2020 запроваджено скасування реєстрації декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, у судовому порядку за позовом відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, так і норми самої цієї статті не містять застережень або обмежень щодо її застосування.
До того ж, за висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 19.08.2020 у справі № 826/6660/16 закон не зобов`язує орган державного архітектурно-будівельного контролю проводити перевірку, якщо недостовірність зазначених у декларації даних є очевидною. Ця правова позиція викладена і у постанові Верховного Суду від 20.07.2022 у справі № 640/18400/18, у якій визнано необґрунтованими та відхилено доводи про те, що порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю шляхом проведення перевірок має бути дотримано й у випадку скасування реєстрації повідомлення або декларації.
Беручи до уваги наведені положення законодавства та висновки Верховного Суду щодо їх застосування, суд приходить до висновку, що законодавець не вимагає від контролюючого органу проведення заходів державного архітектурно – будівельного контролю і оформлення їх результатів як обов`язкової передумови для звернення до суду з таким позовом як не визначає й того, що доказами самочинного будівництва у такій справі можуть бути лише відповідні акти перевірок та/або розпорядчі чи інші документи, оформлені у межах таких контрольних заходів.
Обставини щодо факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, у справах означеної категорії доводяться на загальних умовах в порядку, встановленому КАС України, на підставі належних, допустимих, достовірних і достатніх доказів. 
З`ясування, встановлення, підтвердження або спростування обставин щодо наявності ознак самочинного будівництва охоплюються предметом доказування у таких справах і мають вирішальне значення для правильного вирішення спорів цієї категорії.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2023 року у справі № 440/12326/21, від 24 квітня 2024 року у справі № 640/31320/20.
Оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позивачем доведено факт подання відповідачами недостовірних відомостей у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 11.08.2020 № ОД051200811453. Зокрема, листом ПРАТ «Інпроектсервіс» від 23.03.2023 № 41-16/9 підтверджено, що товариство не розробляло проектну документацію «Реконструкція частини домоволодіння без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані» за адресою: АДРЕСА_1 , а зазначений у повідомленні головний архітектор проекту ОСОБА_3 ніколи не перебував у трудових відносинах із ПРАТ «Інпроектсервіс». 
Відповідачами зазначені обставини належними та допустимими доказами не спростовані.
Крім того, з матеріалів справи вбачається, що фактично виконані будівельні роботи не відповідають відомостям, зазначеним у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, оскільки замість реконструкції без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані здійснено будівництво прибудови зі зміною геометричних параметрів об`єкта, що підтверджується актом обстеження та технічним паспортом.
Таким чином, суд приходить до висновку, що повідомлення про початок виконання будівельних робіт містить недостовірні відомості як щодо розробника проектної документації, так і щодо характеру запланованих будівельних робіт. Такі недостовірні дані свідчать про відсутність належно розробленої проектної документації та про виконання будівельних робіт, які не відповідають документу, що надавав право на їх виконання.
Відповідно до частини другої статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» наведені обставини є підставою вважати спірний об`єкт самочинним будівництвом, оскільки будівельні роботи фактично здійснювалися без належно затвердженого проекту та не відповідали повідомленню, на підставі якого було набуто право на їх виконання. За таких обставин наявні передбачені законом підстави для припинення права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі повідомлення від 11.08.2020 № ОД051200811453.
Зі змісту оскаржуваних судових рішень також не вбачається того, що вищевказані підстави позову були спростовані відповідачем або наявними у справі доказами, поясненнями сторін.
Таким чином, виходячи з обсягу встановлених у справі обставин та враховуючи те, що під час судового розгляду справи відповідачами не спростовано факт наведення ними недостовірних відомостей у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, суд вважає заявлені позивачем вимоги обґрунтованими та правомірними.
Згідно зі ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.
Згідно з приписами ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 КАС України, передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
На думку суду, позивачем, як суб`єктом владних повноважень, покладений на нього обов`язок доказування виконано та доведено правомірність та обґрунтованість своїх дій, з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.
Відповідно до ч. 2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
В зв`язку із відсутністю доказів понесення таких витрат позивачем по справі, судові витрати розподілу не підлягають.
Вирішуючи спірні правовідносини, суд враховує наступні обставини та приписи законодавства.

ВИРІШИВ:
Адміністративний позов Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про припинення права на виконання будівельних робіт, набутих на підставі повідомлення про початок будівельних робіт – задовольнити у повному обсязі.
Припинити право на виконання будівельних робіт, набутих на підставі повідомлення про початок будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (CC1) від 11.08.2020 №ОД051200811453 «Реконструкція частини домоволодіння без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані» за адресою: АДРЕСА_1 . 
Відповідно до статті 255 КАС України рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно з частиною першою статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.
Апеляційна скарга подається учасниками справи до П`ятого апеляційного адміністративного суду.
Беручи до уваги інтенсивність роботи та об`єктивні умови її здійснення, зокрема перебої електропостачання тривалість повітряних тривог та підвищеного навантаження, знаходження судді у відпустці, текст рішення складено та підписано суддею 09.07.2026 року.

Суддя Д.К. Василяка