Справа № 138/3066/26 
Провадження №:2-а/138/53/26 

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про залишення позовної заяви без руху

04 вересня 2026 року   м. Могилів-Подільський 
Суддя Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області Холодова Т.Ю., ознайомившись позовною заявою та доданими до неї документами ОСОБА_1 до сержанта поліції Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області Краснуляка Миколи Вадимовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі, -

ВСТАНОВИВ:
01.09.2026 ОСОБА_1 звернулась до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області з вказаною позовною заявою, в якій просить скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення від 03.05.2026, якою її притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 183 КУпАП, провадження у справі закрити. Також позивач просить поновити їй строк звернення до суду з даним позовом.
Ознайомившись зі змістом позовної заяви та доданими до неї документами вважаю, що вона підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на таке.
Вимоги щодо форми, змісту позовної заяви та документів, що додаються до позовної заяви, визначені ст.ст. 160, 161 КАС України.
Так, згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.
Разом з тим позовна заява не містить відомостей про реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) позивача за його наявності або номер і серію її паспорта; адресу її електронної пошти (за наявності), а також відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача.
Крім того, позовна заява взагалі не містить інших, ніж прізвище, ім`я та по батькові відповідача, відомостей, що визначені вказаною вище нормою.
При цьому слід звернути увагу позивача, що відповідно до частини першої та четвертої статті 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.
У постановах Верховного Суду від 17.09.2020 року у справі №742/2298/17 та від 26.12.2019 р. у справі за №724/716/16-а, Верховний Суд виклав правовий висновок про те, що у справах про оскарження постанов про адміністративне правопорушення належним відповідачем є саме орган, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.
Однак, в порушення вказаної норми, ОСОБА_1 зазначає відповідачем конкретного працівника поліції, а не орган, від імені якого він здійснив розгляд справи про адміністративне правопорушення, за наслідками якого винесена оскаржувана постанова.
Також відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Згідно з ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Згідно правових висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України "Про судовий збір", які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Розмір судового збору за подання позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Таким чином, ОСОБА_1 за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення має бути сплачено судовий збір у розмірі, що складає 665,60 грн. 
Однак, ОСОБА_1 до позовної заяви не додає документ, що підтверджує сплату судового збору у вказаному розмірі чи документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Щодо клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду з даним позовом.
Частина 2 ст. 286 КАС України визначає, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).
Як вбачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів, оскаржувана постанова винесена 03.05.2026.
Таким чином останнім днем подання до суду позовної заяви про оскарження вказаного рішення було 13.05.2026. 
З даним позовом, згідно відмітки відділення поштового зв`язку на конверті, позивач звернулась до суду 01.09.2026. 
В розрізі розгляду питання про поновлення процесуальних строків, слід звернути увагу на те, що особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні ст. 73, 74 КАС України, докази на підтвердження того, що наведені нею обставини дійсно перешкоджали їй вчасно скористатись наданим їй правом звернення до суду.
Згідно з частиною 2 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Відповідно до пункту 6 частини 5 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.
Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.
У відповідності до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Водночас поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами.
Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.
Установлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Без наявності строків на процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.
Розумні строки в адміністративному судочинстві - це найкоротші за конкретних обставин строки (якщо інше не визначено законом або встановлено судом), протягом яких сторона повинна вжити певних дій, демонструючи свою зацікавленість у їх результатах, і які об`єктивно оцінюються судом стосовно відповідності принципам добросовісності та розсудливості, а також на предмет дотримання прав інших учасників (забезпечення балансу інтересів).
Зазначених вище висновків дійшла ВП ВС у своїй постанові від 10.11.2022 у справі № № 990/115/22 (провадження № 11-107заі22).
Також при вирішенні питання щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд повинен звертати увагу на усі доводи позивача; на тривалість строку, який пропущено, на поведінку позивача протягом цього строку, на дії, які він вчинив, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності. (постанова ВС від 26.06.2018 у справі № 473/653/17).
В позовній заяві причинами пропуску строку звернення до суду з даним позовом позивач зазначає те, що про наявність оскаржуваної постанови вона дізналась лише 24.08.20206, проте не зазначає жодних обставин за яких вона отримала оскаржувану постанову та не зазначає і не додає жодні докази на підтвердження її отримання саме 24.08.2026.
Разом з тим, з доданою до суду копії оскаржуваної постанови вбачається, що вона роздрукована позивачем 11.06.2026, що ставить під сумнів посилання позивача про отримання оскаржуваної постанови 24.08.2026.
Таким чином, зі змісту доданих до позовної заяви документів слідує, що позивачу достовірно було відомо про наявність оскаржуваної постанови з 11.06.2026.
За таких підстав вважаю, що поважність причин пропуску строку звернення ОСОБА_1 до суду із позовом про оскарження постанови серії ЕГА № 2022987 від 03.05.2026 не доведена належними та допустимим доказами, а тому приходжу до висновку, що підстави, на які вказує позивач, є неповажними, а відтак строк звернення до суду з даним позовом за вказаних позивачем підстав поновленню не підлягає.
Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
На підставі викладеного вище та керуючись ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ст.ст. 46, 121 ч. 1, 123 ч. 1, 160-161, 169 ч. 1, 2, 241, 256 КАС України,-

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку звернення до суду – відмовити.
Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду з позовом ОСОБА_1 до сержанта поліції Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області Краснуляка Миколи Вадимовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі.
Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до сержанта поліції Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області Краснуляка Миколи Вадимовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі, надавши позивачу строк десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків, шляхом подання суду:
- позовної заяви з зазначенням повних відомостей про учасників справи (позивача та відповідача) з урахуванням висновків суду щодо належного відповідача (у кількості для суду та копій для учасників справи); 
- документу, що підтверджує сплату ОСОБА_1 судового збору в сумі 665,60 грн. або доказів, що підтверджують підстави звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору відповідно до закону; 
- заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням та поданням доказів (за наявності) на підтвердження таких підстав.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя         Т.Ю. Холодова