Справа № 752/2860/25 
Провадження № 2/752/1053/26

Р І Ш Е Н Н Я 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 липня 2026 року  Голосіївський районний суд м. Києва в складі:
головуючого - судді - Машкевич К.В.
за участю секретаря -  Касаткіної А.В.
представника позивача-  ОСОБА_1 
відповідача -    ОСОБА_2 
розглянувши в відкритому судовому засіданні в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про встановлення порядку користування квартирою, суд
В С Т А Н О В И В :
В січні 2025 року позивачка звернулася до суду з позовом і просить:
- встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 шляхом виділення їй в користування житлової кімнати площею 11,1 кв.м., відповідачу двох кімнат розміром 18,2 кв.м. та 11, 8 кв.м.
Підсобні приміщення квартири залишити в їх спільному користуванні.
Посилається в позові на те, що відповідач є її рідним братом, який був власником частини квартири.
Власником іншої частини був їх батько, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Після смерті батька вони успадкуваали його частку, і таким чином вона є власником 14 частини квартири, а відповідач частин.
Вирішити питання користування квартирою вони з відповідачем добровільно не можуть, а тому просить задовольнити позов.
Позов був зареєстрований судом 31 січня 2025 року та відповідно до статті 33 ЦПК України визначено склад суду.
Ухвалою суду від 05 лютого 2025 року в справі було відкрито провадження за правилами загального позовного провадження.
Сторонам було направлено копію ухвали про відкриття провадження, відповідачу копію позовної заяви з додатками.
Відповідно до статті 178 ЦПК України відповідачу був наданий строк для подання відзиву. 
Відповідач своїм правом не скористався, відзив на позов не подав.
Представник позивачки в судовому засіданні позов підтримала.
Відповідач проти позову заперечував.
Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позову, виходячи з наступного.
Відповідно до статті 47 Конституції України кожен має право на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше, як на підставі закону за рішенням суду.
Згідно з частинами 1, 2 статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. 
Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. 
За змістом частини 1 статті 321 ЦК України право власності є непорушним.
Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до статті 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. 
Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. 
Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. 
У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.
Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 02 квітня 2024 року позивачка є власником 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відповідач на підставі свідоцтва про право на спадщину від 30 листопада 2021 року також успадкував 1/4 частину вказаної квартири.
частини вказаної квартири належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого державною адміністрацією Голосіївського арйону 17 грудня 2001 року.
Крім того, сторони підтвердили, що власником іншої частини квартири на підставі даного Свідоцтва був відповідач.
Таким чином, позивачка є власником 14 частини квартири, а відповідач - частин.
( а.с. 14 - 17 )
Відповідно до Технічного паспорта квартира має загальну площу 69, 65 кв.м. і складається з трьох житлових кімнат розміром: 18, 2 кв.м., 11,1 кв.м. та 11, 8 кв.м., а також підсобних приміщень: кухні розміром 7, 4 кв.м., ванної кімнати - 2,8 кв.м., вбиральні- 1, 4 кв.м., коридору - 13, 0 кв.м., вбудованої шафи - 1, 4 кв.м. 
Картира облаштована балконом розміром 10, 5 кв.м. та лоджією розміром 1, 5 кв.м.
Таким чином, відповідно до Технічного паспорта на кожного співласника в квартирі припадає відповідно 10, 27 кв.м. та 30. 83 кв.м. житлової площі. 
( а.с. 11- 13 ) 
Відповідно до частини 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої і постанові від 12 лютого 2025 року в справі № 725/5612/23 стаття  358 ЦК України свідчить про те, що первинне значення у врегулюванні відносин між співвласниками має домовленість.
Очевидним є те, що рішення суду не може підмінити собою їх домовленість.
Водночас при виникненні конфліктної ситуації, яка унеможливлює добровільне встановлення порядку користування спільним майном між співвласниками, такий порядок користування може встановити суд.
Суд виділяє в користування сторонам спору в натурі частки, адекватні розміру їх часток у праві власності на спільне майно. 
При цьому допускається можливість відійти в незначних обсягах від відповідності реальних часток ідеальним у зв`язку з неможливістю забезпечити їх точну відповідність. 
Таке рішення не змінює розміру часток співвласників у праві власності на спільне майно, не порушує їх прав як власників.
Таким чином, відмова у встановленні порядку користування спірним майном призводить до правової невизначеності у спірних правовідносин та відсутності реальної можливості у позивача реалізувати своє право на користування належним йому майном.
Крім того, Верховний Суд у постанові від 08 листопада 2023 року у справі № 761/42030/21 зауважував, що приватно-правовими нормами визначене обмежене коло підстав відмови у судовому захисті цивільного права та інтересу особи, зокрема, до них належать: необґрунтованість позовних вимог (встановлена судом відсутність порушеного права або охоронюваного законом інтересу позивача); зловживання матеріальними правами; обрання позивачем неналежного способу захисту його порушеного права/інтересу; сплив позовної давності. 
Враховуючи викладене вище, розмір часток сторін у праві власності на квартиру, суд приходить до висновку, що кімната розміром 11,1 кв.м., яку просить виділити позивачка і яка є нейменшою в квартирі, в незначному розмірі перевищує її реальну частку.
З урахуванням цього та неможливості забезпечити виділення сторонам кімнат, що відповідають їх реальним часткам, суд приходить до висновку про обґрунтованість позову.
Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню сплачений нею судовий збір при зверненні до суду. 
Керуючись статтями 317, 319, 321, 358 ЦК України, статтями 2, 4, 12, 76-81, 141, 258, 259, 263-265, 273 ЦПК України, суд 
В И Р І Ш И В:
Позов задовольнити.
Встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 .
Виділити в користування ОСОБА_3 житлову кімнату розміром 11,1 кв.м.
Виділити в користування ОСОБА_2 житлові кімнати розміром 18, 2 кв.м. та 11, 8 кв.м.
Інші приміщення квартири: кухню розміром 7, 4 кв.м., ванну кімнату - 2,8 кв.м., вбиральню - 1, 4 кв.м., коридор - 13, 0 кв.м., вбудовану шафу - 1, 4 кв.м., залишити в спільному користуванні сторін.
Позивач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 . 
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення.
Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя К.В.Машкевич