Справа № 645/655/26 
Провадження № 3-в/645/9/26

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
06 липня 2026 року м. Харків
Суддя Немишлянського районного суду міста Харкова Лисенко О.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Немишлянського районного суду міста Харкова від 31 березня 2026 року,–
в с т а н о в и в:
Постановою Немишлянського районного суду міста Харкова від 31 березня 2026 року визнано ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст.124 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави у розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850,00 грн (вісімсот п`ятдесят) гривень. Стягнуто із ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 665,60 гривень (шістсот шістдесят п`ять гривень 60 копійок).
25.06.2026 до суду надійшла заява ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Немишлянського районного суду міста Харкова від 31 березня 2026 року по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 124 КУпАП, відносно ОСОБА_2 , в частині суб`єктного складу осіб зазначених у постанові, а саме щодо статусу ОСОБА_1 , який керував т/зMitsubishi lancer д.н.з. НОМЕР_2 та ОСОБА_3 , який керував т/з Nissan x-trail НОМЕР_3 .
Заява обґрунтована тим, що після набрання постановою законної сили заявник як потерпілий від ДТП звернувся до Страхової компанії НАСК «ОРАНТА» із заявою про виплату страхового відшкодування. Проте страховик утримується від здійснення регламентної виплати посилаючись на те, що у схемі ДТП графічно відображено третій транспортний засіб Nissan x-trail НОМЕР_3 під керуванням ОСОБА_3 . Страховик посилається на те, що постанова суду від 31.03.2026 не містить однозначного тлумачення процесуального статусу третього учасника, що нібито створює невизначеність щодо кількості фактичних учасників пригоди в розумінні Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів».
Учасники в судове засідання не з`явилися, з будь-якими заявами та клопотаннями до суду про неможливість розгляду справи у їх відсутність не зверталися. 
Зважаючи на правила ст.ст. 268, 277 КУпАП, суд розглянув дану справу у відсутності учасників провадження.
Дослідивши подану заяву, суд дійшов висновку про наявність підстав для відмови у її задоволенні у зв`язку із таким.
Відповідно до ст.304 КУпАП питання, пов`язані з виконанням постанови про накладення адміністративного стягнення, вирішуються органом (посадовою особою), який виніс постанову.
Оскільки положення КУпАп не регулюють порядок роз`яснення постанови суду, виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії найбільш близької галузі права - кримінального процесуального права, тому при вирішенні питання про роз`яснення рішення суду слід керуватися ст.380 КПК України.
Згідно з ч.1 ст.380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08 червня 2022 року по справі № 2-591/11 зазначила, що суд застосовує аналогію закону і аналогію права тоді, коли на переконання суду певні відносини мають бути врегульовані, але законодавство такого регулювання не містить, внаслідок чого наявна прогалина в законодавчому регулюванні.
Зазначені висновки стосуються як матеріального, так і процесуального права. Саме застосування аналогії у процесуальному праві в певних випадках дає змогу ухвалити справедливе рішення. Тому відсутність у процесуальних кодексах положень про процесуальну аналогію не є перешкодою для застосування такої аналогії.
Відповідно до ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Отже, виходячи з приписів ч.1 ст.380 КПК України, необхідність у роз`ясненні судового рішення зумовлена його нечіткістю або суперечливістю викладених у ньому висновків, в тому числі можливістю різного їх тлумачення, тобто коли зміст рішення є незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або для осіб, які мають його виконувати.
Тому, роз`яснення судового рішення - це викладення його у більш зрозумілій формі, при цьому, суд зобов`язаний викласти більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які були предметом судового розгляду, тобто при роз`ясненні рішення суд повинен тлумачити юридичні терміни.
За своєю правовою суттю роз`яснення судового рішення зумовлене його нечіткістю, якщо рішення є неясним та незрозумілим для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, роз`яснення полягає в тому, що суд не в праві давати відповідь на нові та невирішені ним вимоги, а лише має роз`яснити положення постановленого рішення, які нечітко сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації.
Чинне процесуальне законодавство зазначає, що рішення суду повинно бути зрозумілим.
Зрозумілість судового рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.
Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.
Суд наголошує, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, так як існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Суть роз`яснення судового рішення полягає не в роз`ясненні мотивів, які покладені в основу рішення, та вірності їх розуміння, оцінки правомірності дій осіб на яких покладено його виконання, а в роз`ясненні рішення з метою наступного його виконання.
Незрозумілість судового рішення є оціночним поняттям, а доцільність роз`яснення судового рішення приймається на розсуд суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв (здоровий глузд, зрозумілість для звичайної розумної людини без юридичної освіти).
Разом з тим, постанова Немишлянського районного суду міста Харкова від 31.03.2026 у справі №645/655/26 відносно ОСОБА_2 за своїм змістом є зрозумілою та не потребує додаткового роз`яснення, з огляду на те, що вона не припускає різних варіантів свого тлумачення та не містить положень, що викликають суперечності з приводу її розуміння. Висновки суду були викладені в доступній формі, є обґрунтованими з посиланням на відповідні докази та норми закону. Сформульовані судом висновки є чіткими та зрозумілими, не допускають подвійного тлумачення, викладена постанова не створює жодних перешкод у її розумінні, сприйнятті та виконанні.
За таких умов суд вважає необхідним відмовити у задоволенні заяви, оскільки у судовому засіданні обставин, визначених ст. 380 КПК України, для роз`яснення судового рішення не встановлено.
Керуючись ст. 304 КУпАП, ст. 380 КПК України, суддя, –
п о с т а н о в и в:
У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Немишлянського районного суду міста Харкова від 31 березня 2026 року – відмовити.
Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Лисенко