РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 293/397/26
Провадження № 2/293/486/2026

15 вересня 2026 року | селище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.,
за участі секретаря судового засідання Тишкевич К.Б. 
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Черняхів справу за позовом  ОСОБА_1 
до Черняхівської селищної ради Житомирської області 
про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Черняхівської селищної ради Житомирської області за змістом якого просить:
- визначити ОСОБА_1 додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в селі Іванівка Коростенського (до адміністративної реформи Малинського) району Житомирської області.
Позовні вимоги мотивовані тим, що позивачка є спадкоємцем за законом, однак нею було пропущено строк для прийняття спадщини, оскільки вона вчасно не подала заяву про прийняття спадщини протягом шестимісячного строку з часу відкриття спадщини до нотаріальної контори.
Ухвалою від 30.03.2026 суд позовну заяву  ОСОБА_1 залишив без руху та надав позивачу 7-денний строк з дня отримання цієї ухвали для усунення недоліків заяви, вказаних у мотивувальній частині ухвали.
24.04.2026 на адресу суду на виконання вимог ухвали суду від 10.12.2025 від позивача надійшла заява про усунення недоліків. 
Ухвалою від 29.04.2026 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі. Постановив здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначив на 18 травня 2026 року об 10:00 год. 
Одночасно п. 9 даної ухвали суд, у порядку ст. 84 ЦПК України, витребував у державного нотаріуса Малинської державної нотаріальної контори Житомирської області Ходаківської Л.В., копію спадкової справи, що заведена до майна померлої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Іванівка Коростенського району Житомирської області.
18.05.2026 розгляд справи не відбувся в зв`язку з перебуванням головуючої судді Лось Л.В. в нарадчій кімнаті по справі № 276/527/17.
Підготовче засідання призначено на 29.06.2026.
Ухвалою від 29.06.2026, яка у порядку ч.5 ст. 259 ЦПК України занесена до протоколу судового засідання від 10.08.2026, суд відклав підготовче засідання на 10.08.2026.
02.07.2026 на адресу суду від Малинської державної нотаріальної контори Житомирської області, на виконання вимог ухвали суду від 29.04.2026, надійшла спадкова справа № 43/2026, що заведена до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .
Ухвалою від 10.08.2026 суд закрив підготовче провадження та призначив розгляд справи по суті на 15.09.2026.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.
Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач є спадкоємцем за законом після смерті матері ОСОБА_2 , однак нею з поважних причин пропущений строк для подачі заяви про прийняття спадщини.
Позивач вказує, що після смерті ОСОБА_2  відкрилась спадщина, до якої увійшла земельна ділянка з цільовим призначенням на ведення товарного-сільськогосподарського виробництва,що знаходятьсяна території Салівської сільської ради Черняхівського (після адміністративної реформи - Житомирського) району Житомирської області, яка належала померлій на піставі Державного акту на право приватної власності на землю серії ІІ-ЖТ № 032131.
Позивач пояснює, що у встановлений законом шестимісячний строк не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини з поважних причин. Вказане доводить тим, що тривалий час хворіла та перебувала під спостереженням лікарів, оскільки має встановлений діагноз: атеросклеротичний кардіосклероз, атеросклероз аорти коронарних артерій, артеріальна гіпертензія СН І-ІІ ступеня, дисцикуляторна енцефалопатія ІІ ступеня, хронічна вертебро-базилярна недостатність II ступеня та постійно лікується.
При зверненні до нотаріальної контори щодо здійснення права на спадкування після померлої матері ОСОБА_2 позивачу відмовлено у зв`язку з пропуском строку подання заяви для прийняття спадщини.
Оскільки позивач у позасудовому порядку не може захистити свої права, за захистом свого порушеного права на спадкування звернулась до суду.
Сторони у судове засідання не з`явились, хоча були належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи.
Відповідач повноважного представника в судове засідання не направив.
06.05.2026 від Черняхівської селищної ради надійшла заява, за змістом якої відповідач просить розглядати справу за відсутності представника Черняхівської селищної ради. Щодо рішення покладається на розсуд суду. 
Відповідно до ч.3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Зважаючи на подані сторонами заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд здійснює розгляд на підставі наявних у матеріалах справи документів у порядку ч.3 ст. 211 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
В ході розгляду справи, суд відповідно до п. 4 ч. 5 ст.12 ЦПК України, створив сторонам всі умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строків, встановлених ЦПК України.
Відповідно до ст. 259 ЦПК України, рішення у цій справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих до суду.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Іванівка Малинського району Житомирської області померла матір позивача - ОСОБА_2 , у віці 86 років, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 24.12.2015 виконкомом Іванівської сільської ради Малинського району Житомирської області.
Родинний зв`язок між померлою ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (позивач) підтверджується копією свідоцтва про народження  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , серії НОМЕР_2 від 20.02.1957, де в графі мати зазначено " ОСОБА_2 ".
Позивач доводить, що після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, до складу якої увійшла земельна ділянки з цільовим призначенням для ведення товарного-сільськогосподарського виробництва,що знаходиться на території Салівської сільської ради Черняхівського (після адміністративної реформи - Житомирського) району Житомирської області, яка належала померлій на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії ІІ-ЖТ № 032131.
Відповідно до копії довідки №1642 від 07.07.2021, виданої видділом реєстрації виконавчого комітету Малинської міської ради Житомирської області  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за шість місяців до дня смерті та на день смерті спадкодавця ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , та в шестимісячний термін після її смерті, була зареєстрована і проживала за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно довідки виконкому Іванівської сільської ради Житомирського району від 14.05.2017 за №193, встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на день смерті, ІНФОРМАЦІЯ_2 , була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 і. За даною адресою за шість місяців до дня смерті, на день смерті спадкодавця ОСОБА_2 , та в шестимісячний термін після її смерті, ніхто не був зареєстрований і не проживав.
Згідно із інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за параметрами запиту стосовно спадкодавця ОСОБА_2 померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , інформація у Спадковому реєстрі відсутня.
Державним нотаріусом Малинської державної нотаріальної контори Ходаківською Л.В. позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії щодо здійснення права на спадкування після померлої ОСОБА_2 у зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Позивач доводить що строк для прийняття спадщини пропустила з поважних причин. Вказане доводить тим, що, тривалий час хворіла та перебувала під спостереженням лікарів, бо маю встановлений діагноз: атеросклеротичний кардіосклероз, атеросклероз аорти коронарних артерій, артеріальна гіпертензія СН І-ІІ ступеня, дисцикуляторна енцефалопатія ІІ ступеня, хронічна вертебро-базилярна недостатність II ступеня та постійно лікується.
Позивач, вказуючи на те, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, звернулась до суду з даним позовом, в якому просить захистити порушене право шляхом визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.
Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
За змістом статей 15 ЦК України особа має право на захист свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке реалізується шляхом звернення до суду. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені частиною 2 статті 16 ЦК України.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
З огляду на предмет та підстави позову суд встановив, що між сторонами виникли правовідносини із спадкування, зокрема щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, які регулюється нормами права, що містяться в книзі 6 ЦК України.
За загальним правилом про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).
Згідно з ч. 1 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за відсутності інших спадкоємців пред`являється до територіальної громади в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Позивач в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, посилається на те, що після смерті матері вона не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк, оскільки є пенсіонеркою та на час відкриття спадщини хворіла, що утруднювало її пересування, а також те, що місце її проживання значно віддалене від місця знаходження нотаріальної контори.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд дослідив поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Варто зазначити, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема:
1) тривала хвороба спадкоємців;
2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна;
3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними;
4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України;
5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
При цьому суд враховує аргументи позивача, наведені на підтвердження обставин, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог, оскільки такі не оспорюються відповідачем та підтверджені належними, допустимими та достовірними доказами в розумінні ст.ст. 77-79 ЦПК України.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права.
Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia).
Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосований в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям "майно" в розумінні ст. 1 Першого протоколу.
Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов до висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлого.
Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов висновку про наявність у позивача об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , що є підставою для задоволення позову у межах заявлених вимог та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлого.
Відповідно до норм закріплених у ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України).
Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .
Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Враховуючи викладені вище обставини суд дійшов висновку про задоволення вимог позивача.

Розподіл судових витрат
Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною дев`ятою статті 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.
Тому, керуючись такими засадами цивільного судочинства як справедливість та верховенство права, враховуючи, що спір виник внаслідок дій позивача, які виразились у невчасному зверненні до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, суд покладає судові витрати на позивача.
Керуючись ст. ст. 5, 12, 13,79,81, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:
1. Позов задовольнити.
2. Визначити ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) додатковий строк терміном в 30 (тридцять) днів для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Іванків Малинського району Житомирської області.
3. Перебіг визначеного додаткового строку рахувати з дати набрання рішенням законної сили.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. 

Відомості про учасників справи:
Позивач:  ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ).
Відповідач: Черняхівська селищна рада Житомирської області (адреса місцезнаходження: майдан Рад 1, селище Черняхів, Житомирський район, Житомирська область, 12301, ЄДРПОУ 04344156)
Суддя | Людмила ЛОСЬ