ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 липня 2026 року 
м. Київ
cправа № 910/1678/25 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Кондратової І. Д. - головуючої, суддів: Баранця О. М., Вронської Г. О., 
за участю секретаря судового засідання - Гнідобор А. В.,
за участю представників:
позивача (відповідача за зустрічним позовом) - Орла О. В. (адвоката),
відповідача (позивача за зустрічним позовом) - Болдіна В. В. (адвоката), Ганченка М. О. (адвоката),
третьої особи - Царюка В. В. (адвоката),
розглянув у відкритому судовому засіданні касаційні скарги Акціонерного товариства "Укртрансгаз" та Акціонерного товариства "Науково-виробничий комплекс газотурбобудування "Зоря"-"Машпроект"
на рішення Господарського суду міста Києва від 20.10.2025 (суддя Гумега О. В.)
та постанову Північного апеляційного господарського суду від 07.04.2026
(головуючий - Корсак В. А., судді: Алданова С. О., Буравльов С. І.)
у справі за позовом Акціонерного товариства "Науково-виробничий комплекс газотурбобудування "Зоря"-"Машпроект" 
до Акціонерного товариства "Укртрансгаз", 
за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Акціонерного товариства "Українська оборонна промисловість",
про стягнення 191 360 202,62 грн, 
та зустрічним позовом Акціонерного товариства "Укртрансгаз" 
до Акціонерного товариства "Науково-виробничий комплекс газотурбобудування "Зоря"-"Машпроект" 
про стягнення 478 113 700,18 грн
Короткий зміст позовних вимог 
1. У лютому 2025 року Акціонерне товариство "Науково-виробничий комплекс газотурбобудування "Зоря"-"Машпроект" (далі - АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект") звернулося до суду з позовом до Акціонерного товариства "Укртрансгаз" (далі - АТ "Укртрансгаз"), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Акціонерного товариства "Українська оборонна промисловість" (далі - АТ "Українська оборонна промисловість"), про стягнення 191 360 202,62 грн, з яких: 126 487 412,50 грн - вартість виконаних робіт, 39 844 680,61 грн - пеня, 17 979 468,50 грн - інфляційні втрати, та 7 048 641,01 грн - 3% річних.
2. На обґрунтування позовних вимог АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" послалося на невиконання АТ "Укртрансгаз" як замовником своїх зобов`язань за договором підряду від 10.10.2018 № 1810000270, тоді як саме їх виконання, на переконання АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект", було передумовою введення об`єкта в експлуатацію, указував на припинення його зобов`язань у зв`язку з неможливістю їх виконання.
3. АТ "Укртрансгаз" проти первісного позову заперечувало, посилаючись на таке:
- щодо суми основного боргу (10 % утримання), роботи на суму 983 175 875,31 грн підрядник не виконав, будівництво об`єкта не завершено, сертифікат про відповідність об`єкта відсутній, тому у нього не було підстав для остаточного розрахунку у розмірі 10 % від вартості робіт;
- стосовно відкладальної обставини, оскільки будівництво об`єкта не завершено і сертифікат відсутній, то мало місце настання відкладальної обставини, визначеної у пункті 7.8 договору, тобто момент виникнення у замовника грошового зобов`язання з оплати робіт відстрочено і вимоги про стягнення 10 % утримання за кожним актом безпідставні;
- немає підстав для нарахування інфляційних втрат та 3 % річних, оскільки АТ "Укртрансгаз" не порушувало умови договору;
- відсутні підстави для нарахування пені, оскільки у договорі не передбачено такої умови за порушення замовником грошового зобов`язання, а частини друга, шості статті 231 Господарського кодексу України (далі - ГК України) не є такою підставою.
4. У травні 2025 року АТ "Укртрансгаз" звернулося до АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" із зустрічним позовом про стягнення 478 113 700,18 грн, з яких: 409 291 338,91 грн - пеня, 68 822 311,27 грн - штраф, нарахований згідно з пунктом 13.10 названого вище договору.
5. На обґрунтування зустрічних позовних вимог послалося на те, що АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" порушило умови названого вище договору, оскільки частину робіт виконало з порушенням строків, а частину не виконало. 
6. АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" проти зустрічного позову заперечувало, посилаючись на відсутність його вини через прострочення кредитора (АТ "Укртрансгаз"), мотивувало таким:
- АТ "Укртрансгаз" несвоєчасно оплатило виконані роботи, що підтверджено рішенням у справі № 910/10909/23, затримка оплати на 57 днів (за актами від 16.02.2022 та 22.11.2022) фактично відтермінувала строки виконання наступних етапів робіт на аналогічний термін, а тому виконання робіт до 28.12.2022 не є порушенням;
- сторони домовилися про консервацію об`єкта і повернення замовнику проєктно-кошторисної документації та будівельного майданчика унеможливило подальше виконання робіт;
- після повернення підрядником проєктно-кошторисної документації та майданчика замовник у порушення пунктів 12.4.6, 12.4.12 договору повторно їх не передав, що зумовило прострочення строків виконання робіт. Факт прострочення кредитора встановлено під час розгляду справ № 910/7729/24, № 910/10909/23, № 910/5442/23 та № 910/5614/23;
- наявні обставини непереборної сили (збройна агресія російської федерації), що підтверджується висновком Торгово-промислової палати України (далі - ТПП) від 16.11.2022 № 174/1-2 та сертифікатом від 23.12.2022 № 4800-22-1894, які передані замовнику;
- за наявності формального невиконання повного обсягу робіт станом на 01.11.2022 у діях АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" відсутня протиправна поведінка та вина. Оскільки факт порушення зобов`язання (у розумінні статті 612 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України)) відсутній, підстави для застосування штрафних санкцій згідно з пунктом 13.10 договору відсутні.
Фактичні обставини справи, встановлені судами
7. 10.10.2018 АТ "Укртрансгаз", як замовник, і Державне підприємство "Науково-виробничий комплекс газотурбобудування "Зоря"-"Машпроект", правонаступником якого є АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект", як підрядник, уклали договір підряду № 1810000270 та додаткові угоди до нього. Відповідно до умов підрядник за замовленням замовника протягом 1 482 календарних днів з дати укладення договору, тобто у строк до 31.10.2022 (включно), зобов`язався на свій ризик, своїми силами і засобами, з власних матеріалів та з використанням власного обладнання виконати в обумовлений сторонами строк роботи на об`єкті будівництва "Реконструкція компресорної станції "Яготин" (будівельні роботи та поточний ремонт), розташованого за адресою: Україна, Київська область, Яготинський район, село Ничипорівка, вулиця Богдана Хмельницького, 40/5. Ціну договору погодили у сумі 2 248 050 000 грн з ПДВ. За наслідком виконання робіт підписується акт готовності об`єкта до експлуатації, недосягнення підрядником мети робіт є порушенням підрядником вимог до якості робіт в цілому.
8. Згідно з пунктом 7.4 договору здійснення оплати робіт погодили у такому порядку:
- 7.4.1. замовник здійснює авансування у розмірі 25 % від ціни договору, що складає 562 012 500 грн протягом 10 (десяти) календарних днів з моменту отримання від підрядника оригіналів належним чином оформленого рахунку та безумовної безвідкличної банківської гарантії повернення авансового платежу на суму 562 012 500 грн згідно з формою додатку № 8 до договору. У разі ненадання підрядником безумовної безвідкличної банківської гарантії повернення авансового платежу на суму 562 012 500 грн відповідно до цього пункту договору попередню оплату замовник не здійснює (аванс не надається);
- 7.4.2. оплату виконаних робіт замовник проводить проміжними платежами на підставі актів виконаних проектно-вишукувальних робіт, актів приймання виконаних будівельних робіт КБ-2в та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат КБ-3 в строк не пізніше 30 (тридцяти) календарних днів з дати підписання актів за вирахуванням: суми, пропорційної відсотку раніше сплаченого авансу відповідно до пункту 7.4.1; 10 % кожного акта виконаних робіт, що утримується замовником до моменту введення об`єкта в експлуатацію;
- 7.4.3. остаточний розрахунок за договором здійснюється протягом 30 календарних днів з дати введення об`єкта в експлуатацію відповідно до чинного законодавства України та отримання замовником сертифікату, що засвідчує відповідність закінченого будівництвом об`єкта, або іншого документа, чинного на момент його отримання в уповноваженому державному органі з питань архітектурно-будівельного контролю.
9. Пунктом 7.6. договору передбачено, що у випадку необхідності повної зупинки робіт за договором на вимогу замовника, останній сплачує підряднику вартість фактично виконаного обсягу робіт згідно з актом про зупинку робіт (додаток № 4) протягом 20 календарних днів з моменту оформлення відповідного акта.
10. Пунктом 7.8. договору обумовлено, що будь-яке порушення підрядником умов договору є відкладальною обставиною для настання обов`язку замовника здійснювати оплату робіт та/або здійснювати будь-які інші платежі на користь підрядника за договором до дати усунення підрядником відповідного порушення. 
11. У розділі 13 договору сторони погодили умови відповідальності, а саме:
- порушення зобов`язань за договором є підставою для застосування штрафних санкцій, передбачених договором та ГК України. Нарахування штрафних санкцій здійснюється незалежно від обмежень, зазначених у частині 6 статті 232 цього ж Кодексу, до повного виконання сторонами взятих на себе зобов`язань (пункт 13.3. договору);
- за порушення строку виконання робіт підрядник сплачує на користь замовника пеню у розмірі 0,1 % вартості робіт, з яких допущено прострочення виконання, за кожен день такого прострочення. За прострочення виконання робіт понад 30 (тридцять) днів підрядник додатково сплачує штраф у розмірі 7-ми (семи) відсотків вартості робіт, виконання яких прострочено (пункт 13.10. договору).
12. Остаточним підтвердженням виконання зобов`язань підрядника в цілому щодо якості виконаних будівельних робіт, застосованих матеріалів/обладнання, ведення виконавчої документації по об`єкту, буде отримання сертифікату Державної архітектурно-будівельної інспекції України, що засвідчує відповідність закінченого будівництвом об`єкта проектній документації та підтверджує його готовність до експлуатації, або іншого обов`язкового документу, передбаченого чинним на момент завершення виконання робіт законодавством України (підпункт 12.4.35. пункту 12.4 договору).
13. Відповідно до пункту 17.14 договору всі зміни і доповнення до цього договору здійснюються за письмовою згодою сторін та оформлюються додатковими угодами, що є невід`ємними частинами договору.
14. Станом на 31.10.2022 АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" частково виконало роботи на суму 782 874 908,64 грн, невиконаними залишилися роботи на суму 1 465 175 091,36 грн (65,18 % від ціни договору), що складало різницю між ціною договору (2 248 050 000 грн) та сумою виконаних станом на 31.10.2022 (включно) робіт (782 874 908,64 грн).
15. Станом на 22.11.2022 АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" довиконало частину робіт на суму 481 999 216,05 грн і невиконаними лишилися роботи на суму 983 175 875,31 грн (43,73 % від ціни договору), що складало різницю між ціною договору (2 248 050 000 грн) та сумою виконаних робіт (1 264 874 124,69 грн).
16. Усього АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" як підрядник виконав, а АТ "Укртрансгаз" як замовник прийняв роботи на загальну суму 1 264 874 124,69 грн, останній оплатив їх вартість у сумі 1 138 386 712,19 грн, борг склав 126 487 412,50 грн, що складає 10 % від вартості виконаних робіт, що утримав замовник у порядку пункту 7.4.2. договору.
17. Тож частину робіт на суму 481 999 216,05 грн АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" виконало з порушенням визначеного договором строку, а частину на суму 983 175 875,31 грн не виконало, що свідчить про порушення ним строку виконання робіт та є підставою для притягнення відповідальності, обумовленої пунктом 13.10 договору.
18. АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" стверджує, що після введення воєнного стану та настання обставин непереборної сили (про що свідчить лист від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1 і висновок Торгово-промислової палати України від 16.11.2022 №1774/1-2 про істотну зміну обставин, сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) ТПП Миколаївської області, виданий 23.12.2022 за № 4800-22-1894)) подальше виконання робіт у погодженому обсязі та строки стало неможливим. Тому сторони домовилися про припинення виконання робіт і договірних зобов`язань. Проєктно-кошторисна документація та будівельний майданчик повернуті замовнику і згодом підрядник не виконував роботи. При цьому АТ "Укртрансгаз" відмовилося від підписання додаткової угоди про припинення (розірвання) договору та здійснення остаточних розрахунків.
19. АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" вважає, що його зобов`язання за договором припинилися внаслідок неможливості виконання відповідно до статті 607 ЦК України і АТ "Укртрансгаз" має остаточно з ним розрахуватися та повернути грошові кошти, утримані відповідно до умов пункту 7.4.2. договору, зокрема, 10 % вартості виконаних робіт, які утримало до введення об`єкта в експлуатацію. Тому звернулося з цим позовом.
20. Вимоги зустрічного позову АТ "Укртрансгаз" обґрунтовані тим, що АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" зобов`язувалося виконати роботи за договором у строк до 31.10.2022 (включно). Проте станом на 01.11.2022 підрядник повністю не виконав роботи і допустив прострочення виконання зобов`язань, що стало підставою для нарахування йому штрафних санкцій.
Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій
21. 20.10.2025 Господарський суд міста Києва ухвалив рішення, залишене без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 07.04.2026, про відмову повністю у первісному позові, а зустрічний позов задовольнив частково, присудив до стягнення з АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" на користь АТ "Укртрансгаз" 1 000 000 грн пені та 1 000 000 грн штрафу.
22. Відмовляючи у первісному позові, послався на те, що АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" як підрядник порушило строки виконання усього обсягу робіт, позаяк виконало їх частково. Після закінчення строку дії договору зобов`язання АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" не припинилися, адже у справі відсутній підписаний сторонами акт введення об`єкта в експлуатацію та сертифікат, що засвідчує закінчення будівництва об`єкта. Мета робіт за договором не досягнута, що у силу умови пункту 3.4 договору є порушенням підрядником вимог до якості робіт. Тому відсутні підстави, передбачені підпунктом 7.4.3. пункту 7.4. договору, для проведення АТ "Укртрансгаз" як замовником остаточного розрахунку у розмірі 10 % вартості виконаних робіт.
23. Спростував посилання АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" на припинення його зобов`язання у зв`язку з неможливістю виконання, що зумовлювалося настанням форс-мажорних обставин, поверненням підрядником проєктно-кошторисної документації замовнику, передачу будівельного майданчика та подальшу передачу фронту робіт третій особі, позаяк це не свідчить про виникнення об`єктивної неможливості виконання зобов`язання у розумінні статті 607 ЦК України. Ці обставини лише характеризують зміну фактичного порядку реалізації договірних відносин, ускладнення або припинення виконання робіт у погоджений сторонами спосіб, однак не підтверджують неможливості виконання зобов`язання як такого. Зауважив на тому, що форс-мажорні обставини можуть бути підставою для звільнення особи від відповідальності за порушення зобов`язання, однак самі по собі не припиняють зобов`язання та не свідчать про його остаточну неможливість виконання. Так само повернення документації, будівельного майданчика чи передача фронту робіт іншій особі є наслідком поведінки сторін у межах договірних правовідносин та їх організації виконання договору, а не обставинами, які об`єктивно виключають можливість існування чи виконання самого зобов`язання. 
24. Послався також на те, що у справі № 910/5614/23, у якій АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" зверталося з позовом до АТ "Укртрансгаз" про визнання припиненими його зобов`язань за договором підряду від 10.10.2018 № 1810000270, суд відмовив і рішення набрало законної сили, тоді як у справі, що розглядається, АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" лише змінило правову підставу заявлених вимог і послалося на припинення зобов`язання у зв`язку з неможливістю його виконання відповідно до статті 607 ЦК України.
25. Задовольняючи зустрічний позов, мотивував тим, що АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" як підрядник повністю у визначений у договорі строк роботи не виконало і тому має бути притягнуте до відповідальності, обумовленої пунктом 13.10 договору, у вигляді нарахування йому пені і штрафу. Але суд, застосувавши свої дискреційні повноваження, на підставі статті 551 ЦК України зменшив заявлені АТ "Укртрансгаз" суми штрафних санкцій на 99,58 %. Урахував, що заявлений до стягнення розмір штрафних санкцій є значним та явно непропорційним наслідкам допущеного порушення зобов`язання, а його стягнення повністю може призвести до істотного порушення балансу майнових інтересів сторін, погіршення фінансового стану АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект", негативно вплинути на його господарську діяльність та поставити під загрозу можливість належного виконання ним інших майнових зобов`язань, серед яких, виконання судових рішень.
26. Зважав при цьому на домовленість сторін у пункті 7.8 договору, згідно з якою будь-яке порушення підрядником умов договору є відкладальною обставиною для настання обов`язку замовника здійснювати оплату робіт та/або здійснювати будь-які інші платежі на користь підрядника за договором до дати усунення підрядником відповідного порушення.
Короткий зміст доводів та вимог касаційних скарг
27. АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" у касаційній скарзі просить скасувати судові рішення судів попередніх інстанцій й ухвалити нове рішення про задоволення первісного позову і відмову у задоволеній частині зустрічного позову.
28. На обґрунтування підстав касаційного оскарження АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" послалося на пункти 1, 4 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) у поєднанні з пунктом 1 частини третьої статті 310 цього ж Кодексу. 
29. АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" вважає, що оскаржувані судові рішення ухвалені внаслідок неправильного застосування судами статей 3, 13, 509, 526, 530, 538, 560, 563, 604, 607, 610-617, 629, 654, 837, 848, 850, 851, 856, 875, 877 ЦК України, порушення приписів статей 73, 75, 79, 210, 236 ГПК України і без урахування висновків Верховного Суду щодо застосування цих норм права, викладених у постановах від 31.01.2023 у справі № 910/12671/21, від 29.07.2025 у справі № 910/7722/24, від 01.04.2021 у справі № 910/1102/20, від 18.02.2026 у справі № 911/969/24, від 07.02.2018 у справі № 910/1069/17, від 04.04.2023 у справі № 916/1349/21, від 08.06.2022 у справі № 910/9397/20, від 03.03.2026 у справі № 910/1523/25, від 16.02.2022 у справі № 914/1954/20, від 15.10.2025 у справі № 925/833/23, від 19.12.2025 у справі № 910/10365/15, від 31.08.2022 у справі № 910/15264/21, від 10.12.2025 у справі № 916/4003/24.
30. АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" стверджує, що з цих постанов Верховного Суду вбачається правозастосування приписів ЦК України, які регламентують реалізацію договору підряду, правові наслідки вчинення сторонами певних дій, умови існування порушення, прострочення кредитора, надані висновки щодо преюдиції як підстави від звільнення доказування, а правовідносини у названих справах релевантні.
31. Акцентувало також увагу на тому, що суди не врахували докази та дійсні обставини справи, що підтверджують наявність прострочення кредитора у частині затримки оплати за виконані роботи та забезпечення підрядника, зокрема, проєктно-кошторисною документацією, будівельним майданчиком, авансуванням, що зумовило неможливість продовження виконання ним зобов`язань і це не може вважатися порушенням.
32. З-поміж іншого, АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" послалося на те, що суди попередніх інстанцій не дослідили докази в аспекті недобросовісної поведінки АТ "Укртрансгаз" як замовника, який визнав необхідність у зупиненні виконання робіт, настання обставин непереборної сили, прострочення кредитора, і це, на переконання скаржника, призвело до помилкових висновки судів про наявність порушення у діях АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" як підрядника та його вини у невиконанні робіт повністю до 01.11.2022. 
33. На переконання АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект", частина доказів, зокрема, поданих до відзиву та заперечень до зустрічного позову, не розглянуті та належним чином не оцінені. Суд першої інстанції не сприяв у зборі доказової бази для правильного вирішення спору, проігнорував права АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" щодо застосування опитування, передбаченого статтею 90 ГПК України, та прийняв відповідь АТ "Укртрансгаз" без надання повної та правдивої інформації щодо обставин, які мають значення для справи. 
34. АТ "Укртрансгаз" зі свого боку у касаційній скарзі просить скасувати судові рішення судів попередніх інстанцій у частині відмови у задоволенні зустрічного позову про стягнення з АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" на користь АТ "Укртрансгаз" 408 291 388,91 грн пені та 67 822 311,27 грн штрафу, ухвалити у цій частині нове рішення про задоволення його позову повністю, в іншій частині оскаржувані судові рішення залишити без змін.
35. На обґрунтування передбаченої пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України підстави касаційного оскарження АТ "Укртрансгаз" послалося на неправильне застосування судами статті 526, частини першої статті 530, статей 546, 549 - 551, 610, 611, 612 ЦК України та статей 42, 44, 55, 173, 174, 193, 230 - 232, 233 ГК України, порушення статей 2, 3, 5, 7, 11, 13, 75, 86, 236, 238, 277 ГПК України та неврахування судами висновків Верховного Суду щодо застосування статті 551 ЦК України як підстави для зменшення штрафних санкцій, викладених у постановах від 19.01.2024 у справі № 911/2269/22, від 04.02.2020 у справі № 918/116/19, від 15.06.2022 у справі № 922/2141/21, від 05.04.2023 у справі № 910/18718/21, від 18.03.2020 у справі № 902/417/18, від 02.07.2019 у справі № 925/1641/17, від 24.05.2022 у справі № 910/10675/21. 
36. АТ "Укртрансгаз" звернуло увагу на те, що у справі наявні докази, що підтверджують порушення АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" своїх зобов`язань, тоді як, відмовляючи у задоволенні зустрічного позову в оскаржуваних частинах, суди неправильно оцінили обставини, з якими законодавець пов`язує реалізацію судами їх дискреційних повноважень на зменшення розміру штрафних санкцій, що призвело до фактичного звільнення АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" від їх сплати без належних правових підстав. Суди необґрунтовано надали перевагу інтересам останнього без урахування інтересів АТ "Укртрансгаз".
Узагальнений виклад позиції інших учасників справи
37. АТ "Українська оборонна промисловість" у відзиві на касаційну скаргу АТ "Укртрансгаз" просить залишити її без задоволення, а оскаржувані судові рішення без змін. Акцентувало увагу на тому, що у питаннях підстав для зменшення розміру неустойки не може бути подібних правовідносин, оскільки кожного разу суд, застосовуючи дискрецію для вирішення цього питання, виходить з конкретних обставин, якими обумовлено зменшення штрафних санкцій. Із перелічених АТ "Укртрансгаз" постанов не можна виокремити умови застосування статті 551 ЦК України окремо від специфічних обставин. Верховний Суд у наведених скаржником справах не формулював висновків, які б обмежували умови розсуду суду у питаннях зменшення розміру пені так, щоб лише один варіант реалізації розсуду суду можна було вважати правильним. 
38. АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" у відзиві на касаційну скаргу АТ "Укртрансгаз" просить залишити її без задоволення, а оскаржувані судові рішення без змін. Вважає, що суди мали взагалі відмовити АТ "Укртрансгаз" у зустрічному позові, оскільки період нарахування штрафних санкцій з 01.11 по 27.12.2022 підпадає під дію заборони непереборної сили.
39. 20.07.2026 АТ "Українська оборонна промисловість" надіслало до Верховного Суду пояснення, у яких просить касаційну скаргу АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" задовольнити, скасувати судові рішення судів попередніх інстанцій й ухвалити нове рішення про задоволення первісного позову і відмову у задоволеній частині зустрічного позову. Вважає, що суди попередніх інстанцій помилково до цих правовідносин не застосували статтю 538 ЦК України, адже обов`язок підрядника виконати роботи згідно з умовами договору обумовлений зустрічним обов`язком замовника щодо передачі будівельного майданчика, проектної документації на об`єкт, іншої дозвільної документації, а також допуску працівників підрядника на об`єкт. Натомість затримка з боку підрядника у виконанні робіт обумовлена невиконанням АТ "Укртрансгаз" своїх договірних зобов`язань, позаяк останнє не надало підряднику будівельний майданчик та проектно-кошторисну документацію, необхідну для їх виконання. Вважає, що дії АТ "Укртрансгаз призвели до неможливості завершення виконання підрядником передбачених договором робіт і у останнього виникло право на сплату вартості фактично виконаної частини роботи відповідно до частини другої статті 850 ЦК України. На переконання третьої особи, суди помилково послалися на обставини, встановлені у судових рішеннях у справах №№ 910/5614/23, 910/7729/24.
40. АТ "Укртрансгаз" у відзиві на касаційну скаргу АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" просить закрити касаційне провадження за касаційною скаргою останнього, відкрите на підставі пункту 1 частини другої статті 287 ГПК України, оскільки правовідносини у наведених скаржником справах неподібні до цих правовідносин, а щодо касаційного оскарження за касаційною скаргою останнього, відкритого на підставі пункту 4 частини другої статті 287 ГПК України, то залишити без змін оскаржувані судові рішення у частині відмови у первісному позові. Вважає, що доводи АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" у касаційній скарзі зводяться до переоцінки доказів, що знаходиться поза межами повноважень суду касаційної інстанції. Звернуло увагу на судові рішення у справі № 910/5614/23, у яких надано правову оцінку та встановлені обставини (факти), які, на переконання АТ "Укртрансгаз", у силу статті 75 ГПК України не потребують доказуванню у цій справі. Інші аргументи зводяться до того, що підрядник порушив умови договору і безпідставно вимагає сплати коштів у заявленому у первісному позові розмірі.
41. 24.07.2026 АТ "Укртрансгаз" звернулося до Верховного Суду із заявою про врахування при розгляді цієї справи правової позиції суду касаційної інстанції у постанові від 22.07.2026 у справі № 910/10101/25, ухваленій у подібних правовідносинах.
Позиція Верховного Суду
Щодо касаційної скарги АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" 
Стосовно підстави касаційного оскарження за пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України
42. Згідно з частинами першою, другою статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. 
43. Відповідно до статті 846 цього ж Кодексу строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту
44. Як зазначалося раніше, за умовами договору у редакції додаткової угоди № 3 та приписами статті 253 ЦК України АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" мало виконати роботи до 31.10.2022 (включно) (1 482 календарних днів з дати укладення договору) на суму 2 248 050 000 грн.
45. Між АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" та АТ "Укртрансгаз" існували спори, які також виникли за договором підряду від 10.10.2018 № 1810000270, та були предметом розгляду у інших справах, зокрема, № 910/5614/23, № 910/7729/24.
46. У справі № 910/5614/23 АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" зверталося до АТ "Укртрансгаз" і просило визнати припиненими з 31.12.2022 зобов`язаннь сторін за цим же договором підряду від 10.10.2018 № 1810000270, крім зобов`язання з оплати та гарантії. Суди попередніх інстанцій установили, що будівництво об`єкта не завершено, сертифікат, що засвідчує відповідність закінченого будівництвом об`єкта, відсутній, роботи виконані частково лише на суму 1 264 874 124,69 грн із загальної суми договору 2 248 050 000 грн, що свідчить про невиконання позивачем зобов`язань за договором на суму 983 175 875,31 грн. Жодні угоди про розірвання договору або про припинення зобов`язань між АТ "Укртрансгаз" і АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" не укладались і твердження останнього про це безпідставні. Верховний Суд у постанові Верховного Суду від 20.08.2024 у справі № 910/5614/23 виснував про відсутність підстав вважати припиненим зобов`язання за цим договором, відсутність недобросовісної поведінки АТ "Укртрансгаз" у правовідносинах із АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект".
47. Тож у цьому судовому рішенні установлено обставини невиконання АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" станом на 31.10.2022 повністю обумовлених названим вище договором робіт і останнє не надало доказів погодження з АТ "Укртрансгаз" у порядку, передбаченому пунктом 17.14 договору, про перегляд строків виконання робіт, про що також зазначив Верховний Суд у постанові від 20.08.2024 у справі № 910/5614/23. 
48. Акт обстеження об`єкта з визначенням обсягів робіт/заходів, необхідних для консервації обладнання, будівель та споруд на осінньо-зимовий період 2022-2023 (до відновлення БМР) від 12.09.2022 не містить підтверджень/рішень сторін про консервацію об`єкта будівництва, чим спростовуються доводи АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" про зупинення робіт та припинення договірних зобов`язань. 
49. У справі № 910/7729/24 установлено, що повернення АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" будівельного майданчику (згідно з актом приймання-передачі будівельного майданчика об`єкта будівництва "Реконструкція компресорної "Яготин" від 05.01.2023) і проектної документації та згодом передача АТ "Укртрансгаз" як замовником Товариству з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" будівельного майданчика (05.01.2023) і виконавчої документації (09.02.2023) здійснені вже після закінчення строку виконання робіт за договором (31.10.2022 включно) та після закінчення строку дії договору (30.12.2022).
50. З огляду на приписи частини четвертої статті 75 ГПК України обставини, встановлені у судових рішеннях у справах № № 910/5614/23, 910/7729/24 що набрали законної сили, не доказуються під час розгляду цієї справи, у якій учасниками є ті самі особи, стосовно яких встановлено ці обставини.
51. Договір укладений у жовтні 2018 року, військові агресія російської федерації проти України почалася 24.02.2022, станом на 01.11.2022 підрядник не виконав 65 % робіт, тому суди виснували про те, що безпідставність посилань АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" на непереборний характер для виконання 100 % робіт за договором у строк до 31.10.2022 (включно). До того ж висновок ТПП України та сертифікат регіональної ТПП Миколаївської області № 4800-22-1894 видані після закінчення строку виконання робіт за договором (31.10.2022) та після порушення АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" строку (до 31.10.2022) виконання всіх робіт. 
52. АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" не згодне із судовими рішеннями судів попередніх інстанцій, які відмовили у задоволенні його первісного позову, оскільки вважали, що останнє порушило свої договірні зобов`язання й у визначений у договорі строк не виконало повністю обумовлених договором робіт. 
53. АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" зі свого боку не згодне із судами, аргументуючи свої доводи відсутністю його вини, позаяк було введено воєнний стан і настали обставини непереборної сили, що унеможливили подальше виконання робіт у погодженому обсязі та строки. До того ж проєктно-кошторисна документація та будівельний майданчик повернуті замовнику. У зв`язку з цим АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" вважає, що АТ "Укртрансгаз" безпідставно не сплатило йому 126 487 412,50 грн, що складає 10 % від вартості виконаних робіт, які утримані останнім як замовником у порядку пункту 7.4.2. договору.
54. Аргументи касаційної скарги АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" щодо відмови йому у стягненні з АТ "Укртрансгаз" грошових коштів охоплені підставою касаційного оскарження, передбаченою пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України, і касаційний перегляд судових рішень попередніх інстанцій відбувається у цих межах. 
55. Згідно із названою процесуальною нормою підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права у випадку, якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку.
56. При цьому зміст правовідносин з метою з`ясування їх подібності в різних рішеннях суду (судів) касаційної інстанції визначається обставинами кожної конкретної справи. Критерії подібних правовідносин визначила Велика Палата Верховного Суду у постановах від 23.06.2020 у справі № 696/1693/15-ц та від 12.10.2021 у справі № 233/2021/19. 
57. Крім того підставою для касаційного оскарження є неврахування висновку Верховного Суду саме щодо застосування норми права, висловленого у подібних правовідносинах, а не будь-якого висновку, зробленого судом касаційної інстанції на обґрунтування мотивувальної частини постанови. Саме лише зазначення у постанові Верховного Суду норми права також не є його правовим висновком про те, як саме повинна застосовуватися норма права у подібних правовідносинах.
58. АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" стверджує, що суди не врахували висновків Верховного Суду, викладених у пунктах 27, 32 постанови від 31.01.2023 у справі № 910/12671/21 щодо застосування статей 538, 613 ЦК України.
59. Утім у справі № 910/12671/21 вирішувався спір про стягнення боргу за договором про надання послуг з видалення, навантаження, перевезення та утилізації відходів, а також штрафних санкцій за неналежне його виконання. Суд касаційної інстанції переглядав постанову суду апеляційної інстанції у частині задоволення зустрічного позову про відшкодування неустойки (пені, штрафу) за несвоєчасне надання виконавцем послуг. Виснував, що прострочення боржника не настало і підстави для застосування правових наслідків порушення, передбачених статтею 611 ЦК України, відсутні, тоді як суд апеляційної інстанції помилково не застосував норму частини третьої статті 538, частини четвертої статті 612 та частини другої статті 613 ЦК України та скасував законне та обґрунтоване рішення суду першої інстанції у частині зустрічних позовних вимог. 
60. АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" також стверджує, що суди не врахували висновків Верховного Суду, викладених у пунктах 7.55-7.61 постанови від 29.07.2025 у справі № 910/7722/24 щодо застосування статей 538, 611, 850, 851 ЦК України.
61. У справі № 910/7722/24 предметом розгляду за первісним позовом було стягнення заборгованості, 3 % річних, інфляційних втрат, а за зустрічним - розірвання договору, стягнення безпідставно набутих коштів, пені, штрафу за порушення строків виконання робіт та зобов`язання позивача за первісним позовом вчинити дії щодо прийняття від товариства обладнання. Первісні позовні вимоги обґрунтовувалися неналежним виконанням відповідачем умов договору у частині виконання зобов`язання з оплати отриманого обладнання. Зустрічні позовні вимоги мотивувалися порушенням корпорацією договірних зобов`язань у частині своєчасного виконання підрядних робіт та неповерненням товариству одержаних грошових коштів.
62. Що стосується висновку Верховного Суду, викладеного у постанові Верховного Суду від 01.04.2021 у справі № 910/1102/20, на неврахування якого звернуло увагу АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" (предмет первісного позову - стягнення боргу за порушення умов договору щодо строків поставки товару, предмет зустрічного позову - стягнення боргу за порушення умов договору поставки у частині оплати отриманого товару у встановлені договором строки), то він зроблений в аспекті застосування статті 538 ЦК України, яка передбачає виконання зустрічних зобов`язань виконанням кожною зі сторін свого обов`язку у порядку, встановленому договором поставки. Суд виснував, що оскільки договір поставки має двосторонній характер, то певні обов`язки покладаються як на одну, так і на іншу сторону. Тому у такому зобов`язанні кожна зі сторін одночасно є боржником та кредитором. З точки зору виконання такі зобов`язання є зустрічними, оскільки виконання свого обов`язку однією зі сторін обумовлюється виконанням другою стороною свого обов`язку. Виконання зустрічних зобов`язань передбачає виконання кожною зі сторін свого обов`язку у порядку, встановленому у цьому випадку договором поставки. Якщо ж одна із сторін зобов`язання не виконує свого обов`язку у порядку і строки, встановлені договором, то відповідно друга сторона має право або зупинити виконання свого обов`язку, або відмовитися від його виконання частково або повністю. У справі № 910/1102/20 Верховний Суд погодився з висновками судів попередніх інстанцій про наявність підстав для задоволення зустрічного позову постачальника за встановлених попередніми інстанціями обставин належного виконання ним договірних зобов`язання у частині поставки товару та не проведення замовником розрахунків за отриманий товар у встановлені договором строки. 
63. Водночас у справі № 910/1678/25, на відміну від справи № 910/1102/20, суди не встановили порушень з боку АТ "Укртрансгаз" як замовника, які би призвели до неможливості виконання АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" як підрядником своїх договірних зобов`язань.
64. Колегія суддів також відхиляє посилання АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" на неврахування судами висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.02.2026 у справі № 911/969/24, щодо застосування частини другої статті 693 ЦК України. У цій справі суд касаційної інстанції зазначив таке: "112. Водночас Велика Палата зробила висновок, що положення частини другої статті 693 ЦК України, яке передбачає право покупця "вимагати передання оплаченого товару або повернення суми попередньої оплати", якщо продавець, який одержав суму попередньої оплати товару, не передав товар у встановлений строк, неявно включає і право покупця прийняти повернення суми попередньої оплати, здійснене за ініціативою продавця (погодитися на пропозицію продавця щодо такого повернення) або заперечити проти цього і вимагати від продавця передачі товару. 113. У разі прийняття покупцем повернутої з ініціативи продавця суми попередньої оплати (за обставин подібних до цієї справи) взаємні зобов`язання сторін вважаються припиненими за домовленістю сторін (частина перша статті 604 ЦК України). Однак повернення суми попередньої оплати, у тому числі після закінчення строку договору купівлі-продажу (поставки), здійснене з ініціативи продавця (за відсутності передбачених законом або договором підстав), не має наслідком припинення зобов`язання продавця передати (поставити) товар, якщо покупець без невиправданої затримки недвозначно заперечив проти такого повернення і висунув вимогу передати (поставити) товар (наприклад, направив продавцю претензію, лист, подав позов до суду тощо)".
65. Тобто Велика Палата Верховного Суду підтвердила право покупця вимагати повернення суми попередньої оплати, якщо продавець, який одержав суму попередньої оплати, не передав товар у встановлений строк. При цьому у справі, що розглядається, суди встановили, що АТ "Укртрансгаз" у порядку пункту 7.4.2 утримало 10 % вартості виконаних робіт, оскільки мета договору не досягнута й об`єкт не введено в експлуатацію. Тож висновок судів у цій справі не суперечить висновкам Великої Палати Верховного Суду, а тому в цьому контексті посилання скаржника також є необґрунтованими.
66. У справі № 910/1069/17 товариство просило стягнути з підприємства борг за договором підряду і цей позов суди попередніх інстанцій задовольнили. Верховний Суд у постанові від 07.02.2018 скасував їх судові рішення і направив справу на новий розгляд до місцевого господарського суду на тій підставі, що господарські суди належним чином не дослідили умови договору підряду, не з`ясували права і обов`язки сторін за ним з урахуванням пункту 4.5, а також того, що умовами для виплати відповідачем позивачу утриманих коштів у розмірі 5 % від вартості виконаних робіт є здача об`єкта в експлуатацію, підписання акта прийняття об`єкта в експлуатацію та усунення зауважень генпідрядником. Тобто суд касаційної інстанції скасував судові рішення судів попередніх інстанцій, які не врахували домовленості сторін у пункті 4.5 договору, адже від встановлення обставин залежало, чи виник обов`язок у відповідача оплати за договором. Тож висновки Верховного Суду зроблені у конкретній справі з урахуванням конкретних її обставин.
67. Колегія суддів також відхиляє доводи АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" про неврахування судами попередніх інстанцій висновку щодо застосування положень статті 530 ЦК України, викладеного у постанові Верховного Суду від 04.04.2023 у справі № 916/1349/21 (предмет позову - стягнення заборгованості за контрактами купівлі-продажу алкогольної продукції), у якій вирішувався спір, що виник у зв`язку з відсутністю встановлення сторонами у договорі строку (терміну) виконання боржником обов`язку, і суд касаційної інстанції у пунктах 57 і 59 виснував про те, що тлумачення змісту договору у контексті з`ясування, чи був погоджений у договорі строк (термін) виконання боржником обов`язку, є правовою оцінкою спірних правовідносин з точки зору норми статті 530 ЦК України. У спірних правовідносинах застосовуються загальні положення статті 530 ЦК України, що встановлює строк (термін) виконання зобов`язання у випадках, коли його не встановлено договором, з урахуванням вимог інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 ЦК України). 
68. Тож у межах розгляду справи № 916/1349/21 необхідність тлумачення умови договору про строк виконання боржником обов`язку виникла у зв`язку з відсутністю безпосереднього визначення сторонами у договорі такої істотної умови, тоді як у справі, що розглядається, між сторонами не було спору щодо іншого строку виконання АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" своїх зобов`язань, ніж погоджений у додатковій угоді № 3, адже угод про його перенесення сторони не укладали. 
69. У справі № 910/9397/20 адміністрація як замовник і товариство як виконавець уклали договір підряду. Банк видав гарантію на забезпечення виконання Товариством умов договору. Оскільки товариство не виконало роботи в обсязі та у строки, визначені договором, то адміністрація звернулась до банку з вимогою про виплату суми банківської гарантії. Однак банк відмовив у такій виплаті, стверджуючи, що не наступив гарантійний випадок, оскільки товариство не змогло виконати умови договору через те, що адміністрація не оплатила вже виконані роботи. Адміністрація звернулась до суду з позовом до банку. Суд першої інстанції відмовив у позові. Суд апеляційної інстанції скасував рішення суду першої інстанції та ухвалив нове рішення про задоволення позову. Банк оскаржив постанову до Верховного Суду, який 08.06.2022 ухвалив постанову про скасування постанови апеляційного господарського суду та залишення в силі рішення місцевого господарського суду.
70. Тож посилання АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" на те, що суди попередніх інстанцій у справі, що розглядається, по-іншому застосували пункт 6 частини першої статті 3, частину третю статті 509, частину першу статті 851, частину першу статті 856 ЦК України безпідставні, оскільки, по-перше, суд касаційної інстанції вирішував лише питання, чи були у банку підстави для відмови у виплаті суми банківської гарантії; яким чином банк перевіряє наявність гарантійного випадку (порушення боржником зобов`язання, забезпеченого гарантією); чи була зумовлена відмова банку запереченнями, які випливали із договірних відносин між принципалом та бенефіціаром, а, по-друге, скаржник не вказав, у чому саме полягає неправильне застосування судами названих норм цивільного законодавства.
71. АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" також стверджує, що суди попередніх інстанцій не врахували висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 03.03.2026 у справі № 910/1523/25 щодо застосування частини четвертої статті 612, частини другої статті 613, частини першої статті 614 ЦК України, а саме: "Таким чином, виконання зобов`язання боржником може бути відстрочене на час прострочення кредитора, якщо останній не вчинив дій, необхідних для виконання. Тобто в такому випадку боржник не буде вважатися таким, що прострочив, та не буде нести за це відповідальність до моменту вчинення кредитором передбачених договором, необхідних дій. Враховуючи викладене та беручи до уваги встановлені судами обставини справи, Верховний Суд погоджується з їх висновками, що відповідач з об`єктивних причин, викликаних невиконанням позивачем своїх зобов`язань за договором підряду, не мав можливості виконувати роботи до моменту отриманням від замовника відповіді (вказівок) щодо виконання робіт, не врахованих проектною документацією і необхідності у зв`язку з цим проведення додаткових робіт".
72. Однак ці висновки суду касаційної інстанції не є застосовними до правовідносин у цій справі, оскільки, по-перше, вони зроблені за конкретних обставин справи, а по-друге, як вже неодноразово зазначалося, виконання АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" робіт у погоджений у договорі строк не ставився у залежність від виконання АТ "Укртрансгаз" своїх зобов`язань, домовленості між сторонами щодо перенесення строків виконання робіт також не досягнуто, а зупинення їх виконання після введення воєнного стану, як зазначили суди, не звільняло пірядника від обов`язку дотримання погоджених строків.
73. АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" також послалося на те, що суди попередніх інстанцій застосували норму права, а саме пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України без урахування висновку щодо її застосування, викладеного у постанові Верховного Суду від 16.02.2022 у справі № 914/1954/20. У цьому аспекті скаржник послався на докрину "venire contra factum proprium" (заборону суперечливої поведінки), яка базується на римській максимі - "non concedit venire contra factum proprium" (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). Однак АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" у касаційній скарзі не зазначило, які саме висновки судів суперечать цьому висновку Верховного Суду.
74. АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" також стверджує, що суди попередніх інстанцій не врахували висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 15.10.2025 у справі № 925/833/23 щодо застосування статті 75 ГПК України, а саме: "Згідно з усталеною практикою Верховного Суду звільнення від доказування, навіть у разі наявності преюдиційних обставин, встановлених у рішенні суду, не може мати абсолютного характеру і не може сприйматися судами як неможливість спростування під час судового розгляду обставин, які зазначені в іншому судовому рішенні. Господарські суди не повинні сприймати як обов`язкові висновки щодо фактичних обставин справи, наведені у чинних судових рішеннях у інших господарських справах. Водночас для спростування преюдиційних обставин, передбачених статтею 75 ГПК України, учасник господарського процесу, який ці обставини заперечує, повинен подати суду належні та допустимі докази на доведення протилежного. Ці докази повинні бути оцінені судом, що розглядає справу, у загальному порядку за правилами, встановленими ГПК України. Якщо суд дійде висновку про те, що обставини у справі, що розглядається, є інакшими, ніж установлені під час розгляду іншої справи, то справу належить вирішити відповідно до тих обставин, які встановлені безпосередньо судом, який розглядає справу. Отже, господарський суд під час розгляду конкретної справи на підставі встановлених ним обставин (у тому числі з урахуванням преюдиційних обставин) повинен самостійно оцінювати обставини (факти), які є предметом судового розгляду та ухвалити рішення з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм. Близька за змістом правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 08.08.2019 у справі № 922/2013/18, від 25.03.2021 у справі № 911/2961/19, від 29.04.2021 у справі № 920/1111/19, від 07.02.2023 у справі № 905/125/20. За таких обставин самих лише посилань на обставини справи № 925/215/24 недостатньо для висновків про відсутність порушення умов договорів оренди з боку Відповідача-1, а такі обставини повинні враховуватися в сукупності з іншими матеріалами справи (наданими сторонами доказами)".
75. У цьому ж аспекті наполягає на неврахуванні судами висновків Верховного Суду, викладених у пунктах 47-49 постанови від 19.12.2025 у справі № 910/10365/15, а саме: "Скаржник у касаційній скарзі посилається, зокрема, на те, що зазначені висновки судів в інших справах не є обставинами справи, а тому суди попередніх інстанцій помилково застосували частину четверту статті 75 ГПК України. Об`єднана палата погоджується з цими доводами скаржника виходячи з такого. Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що обставини, які підлягають встановленню судом у справі, - це юридичні факти, тобто життєві обставини (дії, події), з якими правом пов`язується виникнення юридичних наслідків. Натомість правова оцінка - це висновок щодо застосування права за певних життєвих обставин. Правова оцінка може полягати, зокрема, у висновках, зроблених у зв`язку з установленими судом життєвими обставинами, про те, чи виникли юридичні наслідки та які саме, чи порушене право особи, чи виконане зобов`язання належним чином відповідно до закону та договору, чи певна поведінка є правомірною або неправомірною, чи додержано стороною вимог закону тощо (постанови Великої Палати Верховного Суду від 01.09.2020 у справі № 907/29/19 (провадження № 12-17гс20, пункт 7.10), від 16.11.2022 у справі № 910/6355/20 (провадження № 12-41гс21, пункт 9.8)). Висновки судів в інших справах, зокрема щодо дійсності та правомірності односторонніх правочинів, визнання припиненими зобов`язань, відсутності у ПАТ "Златобанк" права вимоги до ТОВ "Фросбі-М", повного погашення ТОВ "Фросбі-М" перед ПАТ "Златобанк" заборгованості, відсутності у ПАТ "Златобанк" права вимоги до ТОВ "Фросбі-М", не є життєвими обставинами (діями, подіями). Тому суди попередніх інстанцій не мали підстав для застосування частини четвертої статті 75 ГПК України".
76. У справі, що розглядається, суди попередніх інстанцій, посилаючись на приписи частини четвертої статті 75 ГПК України, зазначили, що у справах № № 910/5614/23, 910/7729/24, у яких учасниками були ті самі особи, суди встановили обставини, які не доказуються під час розгляду цієї справи. Однак АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект", стверджуючи у касаційній скарзі про те, що ці висновки судів зроблені без урахування названих вище висновків Верховного Суду у постановах від 15.10.2025 у справі № 925/833/23, від 19.12.2025 у справі № 910/10365/15, не зазначило, яке процесуальне порушення допустили суди попередніх інстанцій.
77. У пунктах 46, 47, 50, 52 постанови Верховного Суду від 31.08.2022 у справі № 910/15264/21, на неврахуванні висновків якого судами попередніх інстанцій наполягає АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект", суд касаційної інстанції виснував: "Верховний Суд звертає увагу на те, що потрібно розрізняти вчасне повідомлення сторони про виникнення форс-мажорних обставин (яке сторона має зробити у передбачений договором строк) від звернення до ТПП за отриманням сертифікату, яке є можливим лише після порушення виконання зобов`язання. Через це сертифікат ТПП може бути отриманий значно пізніше за дату, коли сторона з`ясувала неможливість виконання договору через вплив форс-мажорних обставин. Саме ж повідомлення про форс-мажор має бути направлено іншій стороні якнайшвидше. Хоча й форс-мажорні обставини впливають, як правило, на одну сторону договору (виконавця), але вони мають негативні наслідки насамперед для іншої сторони договору, яка не отримує його належне виконання. Отже, своєчасне повідомлення іншої сторони про настання форс-мажорних обставин спрямоване на захист прав та інтересів іншої сторони договору, яка буде розуміти, що не отримає вчасно товар (роботи, послуги) та, можливо, зможе зменшити негативні наслідки форс-мажору. Водночас неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про форс-мажорні обставини позбавляє сторону, яка порушила цей обов`язок, права посилатися на ці обставини як на підставу звільнення від відповідальності, якщо це передбачено договором (втрата стороною права посилання на форс-мажор). Про те, що сторона позбавляється права посилатися на форс-мажорні обставини через несвоєчасне повідомлення має бути прямо зазначено в договорі (подібний за змістом правовий висновок міститься у пункті 5.63 постанови Верховного Суду від 22.06.2022 у справі № 904/5328/21)".
78. У справі, що розглядається, суди попередніх інстанцій акцентували увагу на тому, що договір сторони уклали у жовтні 2018 року, військові агресія російської федерації проти України почалася 24.02.2022, станом на 01.11.2022 підрядник не виконав 65 % робіт, що свідчить про безпідставність посилань АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" на непереборний характер для виконання 100 % робіт за договором у строк до 31.10.2022 (включно). Додатково звернули увагу на те, що висновок ТПП України та сертифікат регіональної ТПП Миколаївської області № 4800-22-1894 видані після закінчення строку виконання робіт за договором (31.10.2022) та після порушення АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" строку (до 31.10.2022) виконання всіх робіт. Тобто суди акцентували увагу на тому, що протягом більше ніж 3 років (з жовтня 2018 року по 01.11.2022) підрядник не виконав 65 % обумовлених договором робіт, а згодом послався на неможливість їх виконання внаслідок введення воєнного стану. Тому твердження скаржника про помилковість висновків судів щодо видачі висновку ТПП і сертифікату після закінчення строку виконання робіт за договором (31.10.2022) не мають значення, оскільки його доводи спростовані саме тривалим невиконанням робіт.
79. У справі № 916/4003/24 банк і товариство уклали кредитний договір, за яким банк видав позичальнику грошові кошти, і в забезпечення виконання зобов`язань банк уклав чотири договори поруки товариствами і фізичними особами, як поручителями, одна з яких померла. Банк звернувся до одного з товариств погасити борг і направив на адресу поручителів повідомлення про невиконання позичальником основного зобов`язання. Товариство погасило борг, але у позичальника ще був борг. ТПП двома сертифікатами засвідчила форс-мажорні обставини для обох товариств у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України. Адже підчас окупації одне з товариств захоплене і порушено кримінальне провадження. У цей період підприємство зазнало збитків. Банк звернувся до відповідачів з позовом про солідарне стягнення. Суд першої інстанції у позові відмовив. Суд апеляційної інстанції це рішення скасував, позов задовольнив частково, присудив до стягнення грошові кошти з двох товариств і однієї фізичної особи, а провадження у частині позовних вимог до іншої фізичної особи закрив у зв`язку зі смертю. Верховний Суд вирішував питання: чи означає порушення передбаченого договором строку повідомлення контрагента про настання форс-мажору автоматичну втрату права посилатись на форс-мажор у відносинах з таким контрагентом; чи може наявність тривалих обставин непереборної сили свідчити про наявність підстав для звільнення сторони від виконання зобов`язання за договором або про можливість його виконання за закінченням таких обставин.
80. Тож, ураховуючи визначені Великою Палатою Верховного Суду критерії подібності правовідносин, правовідносини названих вище справах, на які у касаційній скарзі послалося АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект", не є подібними до правовідносин у справі, що розглядається.
81. Відповідно, наведена АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" підстава касаційного оскарження, визначена пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України, не отримала підтвердження.
82. Тому на підставі пункту 5 частини першої статті 296 ГПК України наявні підстави для закриття касаційного провадження у цій справі за касаційною скаргою АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" (у частині підстави, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України).
Стосовно підстави касаційного оскарження за пунктом 4 частини другої статті 287 ГПК України
83. Відповідно до пункту 4 частини другої статті 287 ГПК України підставою касаційного оскарження судових рішень є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права у випадку, якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 310 цього Кодексу.
84. Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 310 ГПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є порушення норм процесуального права, на які посилається скаржник у касаційній скарзі, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 287 цього Кодексу.
85. За змістом пункту 1 частини третьої статті 310 ГПК України достатньою підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є не саме по собі порушення норм процесуального права, а зазначене процесуальне порушення у сукупності з належним обґрунтуванням скаржником заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 287 цього Кодексу.
86. Оскільки у цій справі не підтвердилася визначена АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" підстава касаційного оскарження, передбачена пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України, колегія суддів не вбачає правових підстав для розгляду доводів його касаційної скарги за пунктом 4 частини другої статті 287 ГПК України.
Щодо касаційної скарги АТ "Укртрансгаз"
87. Ухвалюючи рішення про зменшення заявленого АТ "Укртрансгаз" розміру штрафних санкцій, суди зважали на дії останнього, які полягали у: вимаганні від АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" повернути примірник проектної документації стадії "Проект" та примірник проектної документації стадії "Робоча документація"; розпочати передачу виконавчої документації на об`єкті та зазначенням про те, що вся виконавча документація має бути передана замовнику до 30.10.2022; підписанні акта приймання-передачі будівельного майданчика об`єкту будівництва, згідно з яким замовник (АТ "Укртрансгаз") прийняв від підрядника (АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект") будівельний майданчик об`єкта; підписанні між АТ "Укртрансгаз" акта приймання-передачі проектної документації (зміни) до стадії "Робоча документація" об`єкта "Реконструкція компресорної станції "Яготин", згідно з яким підрядник передав замовнику вказану в акті проектну документацію; подальшій передачі АТ "Укртрансгаз" Товариству з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" будівельного майданчика (05.01.2023) та виконавчої документації (09.02.2023) (обставини встановлені, зокрема, у справі № 910/7729/24); відсутність доказів передачі згодом замовником (АТ "Укртрансгаз") підряднику (АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект") як будівельного майданчика так і проектної документації; укладенні між АТ "Укртрансгаз" і ТОВ "Оператор газотранспортної системи України" договору, відповідно до якого АТ "Укртрансгаз" передало (відчужило) ТОВ "Оператор газотранспортної системи України" майнові права на твір "Проектна документація "Реконструкція компресорної станції "Яготин" (шифр 19211)" у повному складі (повна передача прав) на весь строк дії авторського права, що оформлено актом приймання-передачі; здійсненні заходів щодо заміни замовника будівництва у дозволі на виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва. Зважали також на те, що АТ "Укртрансгаз" вчиняло дії, направленні на припинення зобов`язань сторін за договором. Вирахували, що загальний розмір пені та штрафу (478 113 700,18 грн) фактично становить 4 2% від загальної суми, сплаченої замовником підряднику за виконані останнім роботи за договором (1 138 386 712,19 грн), але АТ "Укртрансгаз" не надало доказів завдання йому збитків внаслідок порушення АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" строків виконання робіт. 
88. Суди попередніх інстанцій виснували, що заявлений до стягнення розмір штрафних санкцій є значним та явно непропорційним наслідкам допущеного порушення зобов`язання, а його стягнення у повному обсязі може призвести до істотного порушення балансу майнових інтересів сторін. Тому зазначили про необхідність дотримання справедливого балансу між інтересами сторін та недопущення покладення на сторону відповідальності у явно надмірному та непропорційному розмірі.
89. Не погоджуючись зі зменшенням на 99,58 % заявлених АТ "Укртрансгаз" суми пені і штрафу, останнє вважає, що суди попередніх інстанцій неправильно застосували норму частини третьої статті 551 ЦК України у питанні правомірності застосування судами дискреційних повноважень щодо зменшення розміру неустойки.
90. АТ "Укртрансгаз" звернуло увагу на те, що у справі наявні докази, що підтверджують порушення АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" своїх зобов`язань, тоді як, відмовляючи у задоволенні зустрічного позову в оскаржуваних частинах, суди неправильно оцінили обставини, з якими законодавець пов`язує реалізацію судом його дискреційних повноважень на зменшення розміру штрафних санкцій, що призвело до фактичного звільнення АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" від їх сплати без належних правових підстав. Суди необґрунтовано надали перевагу інтересам останнього без урахування інтересів АТ "Укртрансгаз".
91. Щодо цих доводів АТ "Укртрансгаз", які узагальнено зводяться до того, що розмір неустойки може бути зменшено, але має бути дотримано розумний баланс між інтересами боржника та кредитора (постанова Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 902/417/18), з урахуванням встановлених обставин справи та недопущення фактичного звільнення від сплати штрафних санкцій без належних правових підстав, задля забезпечення виконання завдання неустойки, як способу забезпечення виконання зобов`язання, що полягає в одночасному забезпеченні дисципліни боржника та захисту майнових прав та інтересів кредитора (постанова Верховного Суду від 19.01.2024 у справі № 911/2269/22), колегія суддів вважає за необхідне зазначити таке.
92. Питання зменшення розміру штрафних санкцій суд вирішує відповідно до статей 86, 210 ГПК України, за наслідками аналізу, оцінки та дослідження конкретних обставин справи з огляду на фактично-доказову базу; встановлені судом фактичні обставини, що формують зміст правовідносин; умови конкретних правовідносин; наявність/відсутність наданих сторонами доказів, тобто у сукупності з`ясованих ним обставин, що свідчать про наявність/відсутність підстав для вчинення такої дії. 
93. Висновки Верховного Суду щодо застосування положень статті 551 ЦК України та статті 233 ГК України є усталеними для правовідносин про стягнення неустойки, однак результат їх застосування може бути різним (наявність або відсутність підстав для зменшення неустойки), а розмір такого зменшення також може бути неоднаковим, залежно від тих фактичних обставин, які будуть встановлені судом у кожній конкретній справі.
94. Так, вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен оцінити, чи є цей випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеню виконання зобов`язання боржником, причин неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків від порушення зобов`язання, невідповідності між розміром стягуваної неустойки (штрафу, пені) та такими наслідками, поведінки винної особи (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів для виконання зобов`язання, негайного добровільного усунення нею порушення та його наслідків), тощо. Подібні висновки наведені у постановах Верховного Суду від 07.10.2025 у справі № 910/582/25, від 08.07.2025 у справі № 922/3697/24, від 10.06.2025 у справі № 925/585/24, від 17.04.2025 у справі № 910/7827/2, від 26.02.2025 у справі № 911/168/24.
95. Наявність же у кредитора можливості стягувати з боржника надмірні грошові суми як неустойку змінює її дійсне правове призначення. Неустойка має на меті насамперед стимулювати боржника до виконання основного грошового зобов`язання та не може становити непомірний тягар для боржника і бути джерелом отримання невиправданих додаткових прибутків для кредитора. При вирішенні питання про можливість зменшення неустойки суд також повинен брати до уваги не лише майновий стан боржника, але й майновий стан стягувача, тобто врахувати інтереси обох сторін.
96. Разом з тим наявність у кредитора можливості стягувати надмірні грошові суми як неустойку змінює її дійсне правове призначення. Неустойка має на меті, насамперед, стимулювати боржника до виконання основного грошового зобов`язання та не може становити непомірний тягар для споживача і бути джерелом отримання невиправданих додаткових прибутків для кредитора. Аналогічну правову позицію викладено у рішенні Конституційного Суду України від 11.07.2013 № 7-рп/2013.
97. Звідси за приписами статті 551 ЦК України суду надаються дискреційні повноваження щодо зменшення розміру неустойки, реалізація яких залежить від встановлених фактичних обставин конкретної судової справи (їх доведеності).
98. Викладені в оскаржуваних судових рішеннях висновки судів не суперечать висновкам Верховного Суду, на які послалося АТ "Укртрансгаз", а ґрунтуються на встановлених ними обставинах (щодо відсутності доказів понесення позивачем збитків, виконання АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" договірних зобов`язань частково, неспівмірності заявленого до стягнення розміру пені та штрафу тощо), що свідчить про наявність підстав для зменшення заявленого до стягнення розміру штрафних санкцій.
99. Окремі процитовані АТ "Укртрансгаз" у касаційній скарзі висновки з постанов Верховного Суду, перелічених у касаційній скарзі, не підтверджують неправильного застосування господарськими судами попередніх інстанцій статті 551 ЦК України, які насамперед виходили з міркувань розумності, справедливості та необхідності дотримання балансу інтересів сторін у цьому конкретному випадку і з урахуванням встановлених обставин цієї справи.
100. Крім того Верховний Суд у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 19.01.2024 у справі № 911/2269/22 щодо застосування статті 551 ЦК України виснував, що суд має дискреційні повноваження у визначенні розміру, до якого він зменшує неустойку. 
101. Інші доводи касаційної скарги АТ "Укртрансгаз" фактично зводяться до необхідності переоцінки фактичних обставин, встановивши які, суди попередніх інстанцій виснували про наявність підстав для зменшення заявлених до стягнення штрафних санкцій до певного розміру. Тож не зазначив, які саме докази, які спростували би відповідні обставини, не були досліджені судами та які обставини, що мали значення для вирішення питання про зменшення розміру штрафних санкцій, не встановлені ними.
102. Натомість сама по собі незгода АТ "Укртрансгаз" з наданою судами попередніх інстанцій оцінкою обставин щодо наявності підстав для зменшення розміру заявлених до стягнення пені та штрафу не є належним обґрунтування передбаченої пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України підстави касаційного оскарження.
Висновки за результатами розгляду касаційних скарг
103. Пунктом 5 частини першої статті 296 ГПК України передбачено, що суд касаційної інстанції закриває касаційне провадження, якщо після відкриття касаційного провадження на підставі пункту 1 частини другої статті 287 цього Кодексу судом встановлено, що висновок щодо застосування норми права, який викладений у постанові Верховного Суду та на який посилався скаржник у касаційній скарзі, стосується правовідносин, які не є подібними.
104. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу - без задоволення.
105. Згідно зі статтею 309 ГПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.
106. З урахуванням меж перегляду справи у суді касаційної інстанції колегія суддів вважає, що доводи скаржників про неврахування висновків щодо застосування норм права, викладених у постановах Верховного Суду, не підтвердилися і не спростовують висновків судів попередніх інстанцій. Тому касаційне провадження за касаційною скаргою АТ "НВКГ "Зоря"-"Машпроект" у частині підстави, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України, - необхідно закрити, а в частині підстави, передбаченої пунктом 4 частини другої статті 287 ГПК України, - залишити без задоволення. Касаційну скаргу АТ "Укртрансгаз" слід залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.
Судові витрати
107. Судовий збір за подання касаційних скарг у порядку статті 129 ГПК України покладається на скаржників.
Керуючись статтями 129, 296, 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
1. Касаційне провадження за касаційною скаргою Акціонерного товариства "Науково-виробничий комплекс газотурбобудування "Зоря"-"Машпроект" на рішення Господарського суду міста Києва від 20.10.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 07.04.2026 у справі № 910/1678/25 з підстави касаційного оскарження судових рішень, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України, закрити.
2. Касаційну скаргу Акціонерного товариства "Науково-виробничий комплекс газотурбобудування "Зоря"-"Машпроект" на рішення Господарського суду міста Києва від 20.10.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 07.04.2026 у справі № 910/1678/25 з підстави касаційного оскарження судових рішень, передбаченої пунктом 4 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України, залишити без задоволення.
3. Касаційну скаргу Акціонерного товариства "Укртрансгаз" залишити без задоволення.
4. Рішення Господарського суду міста Києва від 20.10.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 07.04.2026 у справі № 910/1678/25 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуюча І. Кондратова

Судді О. Баранець

Г. Вронська