Справа № 186/295/26
н/п 2/953/2415/26 
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

27 липня 2026 року
Київський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Вітюка Р.В.,
за участю секретаря судового засідання Глазько С.О,
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства Комерційного банку "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст заявлених вимог
Акціонерне товариство Комерційний банк "ПРИВАТБАНК" звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. 
Позовна заява мотивована тим, що відповідач відкрив картку, на якій було встановлено кредитний ліміт, яким він скористався, але не повернув повністю суму, яка була надана у користування та процентів за користування нею.
Виклад позиції відповідача
Відповідач правом на подачу відзиву не скористався.
Процесуальні дії у справі
Суд ухвалою від 25.03.2026 відкрив загальне позовне провадження та призначив підготовче судове засідання. Розгляд справи відкладався у зв`язку з необхідністю належного повідомлення відповідача, зокрема, до 27.07.2026.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, у позовній заяві зазначив, що у разі неявки відповідача не заперечує проти розгляду справи за його відсутності та винесення заочного рішення.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явився. Про дату, час і місце судових засідань повідомлявся своєчасно та належним чином. Поштове відправлення повернулося до суду з відміткою "адресат відсутній", що згідно зі ст. 272 ЦПК України та усталеною практикою Верховного Суду (постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 у справі № 752/11896/17, від 09.11.2023 у справі № 753/114/22) вважається належним повідомленням. Відзиву на позовну заяву не подано, будь-яких заяв чи клопотань до суду не надходило.
Відповідно до частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Суд, враховуючи належне повідомлення сторін, клопотання позивача про розгляд справи у його відсутність, дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності учасників справи відповідно до частини першої статті 223 ЦПК України.
Суд ухвалою від 27.07.2026, враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідачка належним чином повідомлявся про місце і час судового засідання, постановив проводити заочний розгляд справи у відсутності відповідача відповідно до статей 280, 281 ЦПК України.
Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України.
Фактичні обставини, встановлені судом
23.11.2013 відповідач з метою отримання банківських послуг підписала анкету-заяву та приєдналася до Умов та правил надання банківських послуг, відповідно до якої погоджено такі умови: тип кредиту та розмір кредитного ліміту: відновлювана кредитна лінія, шляхом встановлення кредитного ліміту на кредитній картці; тип кредитної карти: картка "Універсальна"; строк кредитування: 12 місяців з пролонгацією; процентна ставка у пільговий період: 0,00001 %; процентна ставка за межами пільгового періоду, відсотків річних: 42%.
Відповідач отримав платіжний інструмент – кредитну картку номер – НОМЕР_1 , строк дії – 05/20, тип – Універсальна, що підтверджується випискою по рахунку.
Згідно з випискою по рахунку за договором б/н від 23.11.2013 відповідач користувався встановленим кредитним лімітом і у останньої утворилась заборгованість у розмірі 35 662,53 грн.
Надалі, 01.03.2021, відповідачка підписала заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг.
Відповідно до розрахунку заборгованості у відповідача перед позивачем наявна заборгованість у розмірі 35 662,53 грн, яка складається з 28 619,51 грн - за тілом кредиту та 7 043,02 грн - за простроченими процентами.
Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права
Відповідно до пункту 113 Розділу V Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затверджено-го рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21, до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи можуть розглядатися (формуватися та зберігатися) в паперовій, електронній чи змішаній формі залежно від наявних у суді можливостей.
Відповідно до п. 1 розділу VII Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України у випадку прийняття суддею (суддею-доповідачем), у провадженні якого перебуває судова справа, рішення щодо розгляду (формування та зберігання) судової справи (матеріалів кримінального провадження) в електронній чи змішаній (паперовій та електронній) формі, формування матеріалів судової справи здійснюється у відповідній(их) формі(ах) (паперовій та/або електронній).
З огляду на викладене вище, суд дійшов висновку про доцільність розгляду справи у змішаній формі з метою процесуальної економії, дотримання розумних строків та уникнення зволікань, що відповідає принципам та завданням цивільного судочинства.
Відповідно до частини першої статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог – відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина перша статті 626 ЦК України).
Згідно зі статтею 1054 ЦК України за кредитним договором банк зобов`язується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Відповідно до підпункту 16 пункту 2 Положення про використання електронного підпису та електронної печатки, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 20.12.2023 № 172, цифровий власноручний підпис (далі - ЦВП) - електронний підпис, що є власноручним підписом фізичної особи, створеним на екрані електронного сенсорного пристрою.
Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України.
З матеріалів справи вбачається, що сторони уклали договір банківського рахунку, на який було встановлено кредитний ліміт, що підтверджується підписом відповідача (спочатку власноручно, а надалі вчинений на планшеті), що узгоджується з положеннями статей 526, 626 ЦК України та підпунктом 16 пункту 2 вказаного Положення.
Згідно з наданої виписки по руху коштів з рахунку відповідача вбачається, що останній використовував кредитний ліміт і частково здійснював погашення заборгованості та процентів за користування коштами, однак у повній мірі не погасив заборгованість, у зв`язку з чим у нього утворилась заборгованість у розмірі 35 662,53 грн, яка складається з 28 619,51 грн - за тілом кредиту та 7 043,02 грн (розрахунок заборгованості).
Банківські виписки з рахунків позичальника є належними та допустимими доказами у справі, що підтверджують рух коштів за конкретним банківським рахунком, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій. Тобто виписки за картковими рахунками можуть бути належними доказами щодо заборгованості за кредитним договором (аналогічний висновок викладено в постановах Верховного Суду від 16.09.2020 року у справі № 200/5647/18, від 28.08.2023 у справі № 206/3009/15).
При цьому, як зазначено у постанові Верховного Суду від 08.06.2022 у справі № 913/618/21, у справі про стягнення заборгованості, доказувати факт здійснення відповідачем оплати, заявленої позивачем до стягнення, має саме відповідач, а не позивач.
Під час розгляду справи суд також враховує висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 03.07.2024 у справі № 760/11927/16, що належним чином дослідити поданий стороною доказ (у тому числі розрахунок заборгованості за кредитним договором), перевірити його, оцінити в сукупності та взаємозв`язку з іншими наявними у справі доказами, а у випадку незгоди з ним повністю чи частково – зазначити правові аргументи на його спростування і навести у рішенні свій розрахунок – це процесуальний обов`язок суду.
Відповідач не сплатила своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за використаним кредитним лімітом, процентами відповідно до умов договору, тим самим порушив умови кредитного договору, а також вимоги статей 509, 526, 1048, 1054 ЦК України. Відповідач доводів позивача про визначену у позові заборгованість не спростував, контррозрахунку заборгованості не зробив, доказів сплати заборгованості за кредитним договором або будь-яких інших заперечень щодо наявної заборгованості не подав.
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина перша статті 81 ЦПК України).
Також суд зазначає, що застосування позовної давності можливо за клопотанням сторони. Відповідач відповідним правом не скористався, відповідно підстави для дослідження такого питання у суду відсутні.
Висновки за результатами розгляду заяви
Отже, позивач довів, що зв`язку з неповерненням кредитних коштів у відповідача виникли заборгованість у розмірі – 35 662,53 грн, яка складається з 28 619,51 грн - за тілом кредиту та 7 043,02 грн - за простроченими процентами, яку відповідач має сплати позивачу. А тому вимоги позивача про стягнення з відповідача заборгованості за кредитом є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Судові витрати
Відповідно до статті 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь позивача сплачена сума судового збору у розмірі 2 662,40 грн.
Керуючись статтями 2, 4, 13, 19, 76 – 81, 141, 263 – 265, 280 – 282, 354, 355 ЦПК України, суд
УХВАЛИВ:
1 Позов Акціонерного товариства Комерційного банку "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити повністю.
2. Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційного банку "ПРИВАТБАНК" заборгованість за кредитним договором у розмірі 35 662,53 грн, яка складається з 28 619,51 грн - за тілом кредиту та 7 043,02 грн - за простроченими процентами та судовий збір в розмірі 2 662,40 грн.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача (стаття 285 ЦПК України), яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Відповідач має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Відповідач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом, лише у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст складено та підписано 27.07.2026.
Учасники справи 
Позивач: Акціонерне товариство Комерційний банк "ПРИВАТБАНК" (01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д, ЄДРПОУ 14360570)
Відповідач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ).

Суддя     Роман ВІТЮК