ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 755/10543/25 

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
Судді-доповідача: Бужак Н.П.
Суддів: Кобаля М.І., Файдюка В.В.
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 – адвоката Соботника Ростислава Володимировича на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 16 червня 2025 року, суддя Коваленко І.В., у справі за адміністративним позовом представника ОСОБА_1 – адвоката Соботника Ростислава Володимировича до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

У С Т А Н О В И В:

Представник ОСОБА_1 – адвокат Соботник Ростислав Володимирович звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову ІНФОРМАЦІЯ_2 від 13.01.2025 про накладення штрафу за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210-1 КУпАП та закрити провадження у справі.
Разом з тим, представник позивача просив суд визнати пропуск строку звернення до суду з даним позовом з поважних причин.
Згідно з ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 16 червня 2025 року відмовлено у відкритті провадження у справі.
Не погодившись з ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва представник ОСОБА_1 – адвокат Соботник Ростислав Володимирович подав апеляційну скаргу в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, у разі відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх відсутності.
Колегія суддів зазначає, що жоден з учасник справи не просив слухати справу за його участі.
В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов`язкова.
З огляду на викладене, колегія суддів визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.
Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як убачається з оскаржуваної постанови, суд першої інстанції відмовив у відкритті провадження у справі з тих підстав, що ІНФОРМАЦІЯ_3 не має адміністративної процесуальної правоздатності та адміністратиної процесуальної дієздатності, а чинний КАС України не містить норму, яка б передбачала здійснення провадження щодо осіб, які не мають статсу юридичної особи.
Погодитись з такими висновками суду першої інстанції колегія суддів не може з огляду на наступне.
Так, матеріали справи свідчать, що позивач оскаржує постанову ІНФОРМАЦІЯ_4 від 13.01.2025 у справі про адмністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, яким визнано позивача винним та накладено стягнення у вигляді штрафу.
За змістом частини 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, орган військового управління, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.
Отже, у розумінні Кодексу адміністративного судочинства суб`єкт владних повноважень це не лише юридична особа, а й особа без статусу юридичної особи, посадова чи службова особа суб`єкта владних поноважень, яка наділена певними повноваженнями під час здійснення ними публічно-владних повноважень.
Відповідно до пункту 7 Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 лютого 2022 року № 154, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, мм. Києва та Севастополя є юридичними особами публічного права, мають самостійний баланс, реєстраційні рахунки в органах Казначейства.
Районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є відокремленими підрозділами відповідних територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, мм. Києва та Севастополя.
З метою забезпечення виконання завдань та визначених функцій районних територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки у їх складі утворюються структурні підрозділи (відділи, відділення, групи, служби), які провадять діяльність відповідно до положення про структурний підрозділ районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, що затверджується керівником районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки.
Положення про районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки затверджуються керівниками відповідних територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, містах Києва та Севастополя.
Територіальний центр комплектування та соціальної підтримки має печатку із зображенням Державного Герба України і своїм найменуванням.
Аналіз наведеної правової норми свідчить, що районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки євідокремленими підрозділами відповідних територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, а відтак не мають статусу юридичних осіб.
При цьому визначення суб`єкта владних повноважень,як вже зазначено вище, міститься у пункті 7 частини першоїстатті 4 КАС Українита означає орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг
Отже, незважаючи на те, що не має статусу юридичної особи та є відокремленим підрозділом, він є суб`єктом владних повноважень у розумінні КАС України та є належним відповідачем у цьому спорі, пов`язаному зі скасуванням постанови про накладення адміністративного стягнення, яка прийнята військовим комісаром цього районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки.
Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду, викладеною у постанові від 19 жовтня 2022 року у справі № 522/22225/21.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів доходить висновку про помилковість висновків суду першої інстанції щодо відмови у відкритті провадження у справі з підстав, зазначених у п. 1, 3 ч. 1 ст. 170 КАС України, як на те послався суд першої інстанції, а тому оскаржувана ухвала не може вважатись законною, підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду. 
Відповідно до ст. 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвели до неправильного вирішення питання.
Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 – адвоката Соботника Ростислава Володимировича задовольнити.
Ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 16 червня 2025 року скасувати.
Справу №755/10543/25 за адміністративним позовом представника ОСОБА_1 – адвоката Соботника Ростислава Володимировича до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення направити до Дніпровського районного суду м. Києва, як суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк, визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Кобаль М.І. 

Файдюк В.В.