Справа № 456/4727/26
Провадження № 3/456/1797/2026
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15.09.2026 року суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області Шрамко Р. Т. , розглянувши матеріали, які надійшли від Військової частини НОМЕР_1 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оператор БпЛА екіпажу перехоплювачів БпЛА взводу перехоплювачів БпЛА батареї перехоплювачів БпЛА військової частини НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого по АДРЕСА_2 , 
за ч.2 ст. 172-11 КУпАП,
встановив:

02 серпня 2026 року о 17 год. 00 хв., будучи військовослужбовцем, не повернувся з міста в казарму батареї військової частини в умовах особливого періоду, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст.172-11 КУпАП.
ОСОБА_1 , в судове засідання не з?явився. В поясненнях вказав, що 02.08.2026 з дозволу командира батареї, пішов в магазин та під час прогулянки прийняв рішення не повернутися в ППД частини. Через деякий час, а саме – 04.08.2026, усвідомивши усі наслідки вирішив повернутися до місця несення служби. 
Зважаючи на викладене, судом вирішено провести розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 , що не суперечить правовим приписам ч. 2 ст. 268 КУпАП.
До вказаних висновків суд дійшов, виходячи з наступного.
Згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року в справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).
Вирішуючи питання про розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 , суд враховує, що останній був добре обізнаний з фактом складення на нього протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 2 ст. 172-11 КУпАП, про що свідчить його підпис в протоколі та пояснення по суті порушення.
Зважаючи на те, що судом вжито усіх необхідних заходів для повного та всебічного з`ясування обставин справи, підстав для скерування справи для додаткового оформлення суддя не вбачає, враховуючи вимоги ст. 6 Європейської конвенції з прав людини, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення, суд вважає, що слід вирішити справу за відсутності ОСОБА_2 , та в межах тих доказів, які містяться у матеріалах справи та долучені до протоколу про адміністративне правопорушення.
Вивчивши протоколи про адміністративне правопорушення та дослідивши долучені до нього матеріали, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 , наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП.
ОСОБА_1 , є військовослужбовцем військової служби та проходить військову службу на території військової частини НОМЕР_1 .
Відповідно до абзацу 11 ст. 1 Закону України «Про оборону України» особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.
Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про загальну мобілізацію» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та з метою забезпечення оборони держави, підтримання бойової і мобілізаційної готовності Збройних Сил України та інших військових формувань, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пунктів 1, 17, 20 частини першої статті 106 Конституції України постановлено оголосити та провести загальну мобілізацію.
Законом України від 24 лютого 2022 року «Про затвердження Указу Президента України «Про загальну мобілізацію» відповідно до пункту 31 частини першої статті 85 Конституції України та Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» Верховною Радою України затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про загальну мобілізацію».
Враховуючи зазначене, на даний час в Україні діє особливий період.
02.08.2026 ОСОБА_1 , пішов в магазин з дозволу командира 02.08.2026 та повернувся в ППД частини – 04.08.2026.
Вина ОСОБА_1 , у вчиненому правопорушенні доведена протоколом А5258 №121 про вчинення адміністративного правопорушення від 11.08.2026; наказом командира військової частини НОМЕР_1 №220 від 06.07.2026 про зарахування ОСОБА_1 , списків особового складу на всі види забезпечення, його пояснення. Вищевикладені докази є належними та допустимими, а в своїй сукупності достатніми.
Таким чином, суд всебічно, повно та об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, вважає доведеним факт не з`явлення ОСОБА_1 , вчасно без поважних причин на службу в умовах особливого періоду, тому його дії вірно кваліфіковані як адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-11 КУпАП.
Враховуючи характер вчиненого правопорушення, ступінь суспільної небезпеки, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, відсутність обставин, що обтяжують та пом`якшують відповідальність, вважаю за необхідне притягти ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-11 та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу, в межах санкції ч. 2 ст. 173-11 КУпАП.
Керуючись ст.ст. 23, 40-1, 172-11, 280, 283, 294 КУпАП,

постановив:
ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-11 КУпАП та притягнути до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-11 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 8500 (вісім тисяч п`ятсот) гривень.
Стягнути з ОСОБА_1 в користь держави судовий збір в розмірі 665,60грн. (шістсот шістдесят п`ять гривень 60 копійок).
Роз`яснити, ОСОБА_1 , що відповідно до вимог ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених ст. 300-1 КУпАП, а в разі оскарження такої постанови не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. Відповідно до ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.
Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Стрийський міськрайонний суд Львівської області протягом десяти днів з дня її винесення.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.
Суддя: | Р. Т. Шрамко