Справа 362/7231/26 
Провадження 3/362/2224/26 
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15.09.2026 року  м. Васильків
Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі судді Дорошенко В.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Василькові Київської області справу про притягнення до адміністративної відповідальності 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, зареєстрований та житель АДРЕСА_1 , 
за ст. 173 КУпАП
встановив:
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 977896 від 12.08.2026, 12.08.2026 о 19:30 год. у АДРЕСА_1 ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою щодо громадянки ОСОБА_2 , вчинив з нею бійку, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.
ОСОБА_1 у судовому засіданні заперечив винуватість у поставленому в провину правопорушенні. Пояснив, що то вечора їхав додому на своєму автомобілі. Дорога там вузька. Коли розминався з зустрічним автомобілем, то пошкодив колесо на автомобілі через гострі камені, які знаходилися на узбіччі дороги біля домоволодіння сусідки ОСОБА_2 . Знає, що ці камені поклала вона, раніше і він, і інші сусіди просили їх прибрати, так як врони є перешкодою для руху транспортних засобів. Припаркував автомобіль, пішов знову до цієї сусідки, щоб попросити прибрати камені. Двері ніхто не відчиняв, потім з домоволодіння вийшла ОСОБА_2 і нанесла йому ударів палицею. Він оборонявся. Жодних протиправних дій не вчиняв, нецензурною лайкою не виражався. 
Захисник ОСОБА_1 – адвокат Ткач В.Д. (діє на підставі ордеру серія АА № 1752389 від 03.09.2026) просив суд закрити провадження у справі за відсутністю складу правопорушення, оскільки матеріали справи не містять жодних доказів вчинення ОСОБА_1 зазначених у протоколі дій. Також звернув увагу суду на порушення поліцейськими процедури оформлення протоколу і додатків до нього, зокрема інший примірник протоколу його підзахисному не вручався, права не роз`яснювалися тощо.
У ході судового розгляду захисник просив залишити без розгляду попередньо заявлені ним клопотання ( про виклик свідків, про повернення справи на доопрацювання до органу поліції), що було судом задоволено. Інших клопотань до суду не надходило.
Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши учасників у справі, які брали участі у її розгляді, приходить до висновку про таке.
За правилами ст. 7 КУпAП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з aдміністративним прaвопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про aдміністративні прaвопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Положеннями ст. 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.
Диспозицією ст. 173 КУпАП встановлено, що відповідальність за вказаною нормою закону настає у разі нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.
Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана.
За зовнішнім виявом (набором фактів) хуліганство певним чином схоже на ряд інших діянь, зокрема,найбільше на ті з них, які посягають на здоров`я, честь та гідність людини, її майно. Необхідно відрізняти хуліганство від інших діянь залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей правопорушника та обставин учинення ним протиправних дій. Якщо дії вчинені правопорушником щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, вони не підлягають кваліфікації як хуліганство.
Так, відповідно до протоколу, реквізити якого наведені вище, ОСОБА_1 вчинив щодо ОСОБА_2 дрібне хуліганство, а саме виражався нецензурною лайкою та вчинив з нею бійку, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.
Суд зауважує, що у ході судового розгляду не встановлено і матеріали справи не містять доказів наявності у діянні ОСОБА_1 об`єктивної і суб`єктивної сторони вказаного адміністративного правопорушення, тобто, що він своїми діями порушив громадський порядок та спокій громадян чи намагався це зробити у громадському місці саме з хуліганських спонукань, тобто внутрішнього його спонукання порушити не тільки громадський порядок, але й проявити неповагу до суспільства чи окремої особи без вагомих на те причин. 
Додатково суд констатує, що до матеріалів справи також не долучено належних доказів на основі яких, у визначеному законом порядку, можливо встановити наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Статтею 62 Конституції України визначено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Зважаючи на викладене, дослідивши усі наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному й об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов до висновку про недоведеність у даному випадку вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, за стандартом доведення «поза розумним сумнівом» і наявність підстав для закриття провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності на підставі п. 1 ч. 1 cт. 247 КУпAП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Керуючись ст. ст. 247, 283-285, 294 КУпАП, суд
постановив:
Закрити провадження у справі про притягнення  ОСОБА_1  до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП на підставі п. 1 cт. 247 КУпAП.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги та може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Васильківський міськрайонний суд Київської області.

Суддя В.М. Дорошенко