Справа №705/2391/26
2/705/2607/26
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2026 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:
головуючого судді Піньковського Р.В. 
при секретарі Заповітряної Д.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Служба у справах дітей Бородянської селищної ради Київської області, Орган опіки та піклування виконавчого комітету Бородянської селищної ради Київської області, про позбавлення батьківських прав, 
У С Т А Н О В И В:
Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 стосовно його доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та призначенням її опікуном останньої, в обґрунтування зазначивши наступне.
ОСОБА_4 та ОСОБА_2 з 2009 року проживали у цивільному шлюбі у АДРЕСА_1 . Під час їх спільного проживання у них ІНФОРМАЦІЯ_2 народилася дочка ОСОБА_3 . 
Після народження дитини вони спільно проживали 4 роки, а потім відповідач забрав свої речі та переїхав за місцем реєстрації. Відповідач з дитиною майже не бачився, до дитини не приїздив, матеріально її не забезпечував. Дитина повністю перебувала на утриманні матері. Фактично відповідач самоусунувся від своїх батьківських обов`язків. 
Оскільки відповідач не надавав коштів на утримання дитини, її мати ОСОБА_4 звернулася до суду з позовом про стягнення з нього аліментів, та на цей час на виконанні у виконавчій службі перебуває виконавчий лист, але батько дитини аліменти своєчасно не сплачує.
20.07.2019 ОСОБА_4 одружилася та змінила прізвище на прізвище чоловіка - « ОСОБА_5 ». У зв`язку із введеним в Україні військовим станом, мати дитини ОСОБА_6 була призвана на військову службу за контрактом та продовжувала утримувати дитину, яка залишилася проживати з нею ОСОБА_1 - сестрою ОСОБА_6 . 
25.03.2026 вона отримала сповіщення про смерть ОСОБА_6 . Після поховання останньої її дочка продовжує проживати з нею, з рідною тіткою. На похованні ОСОБА_6 батько дитини не проявив жодної спроби наблизитися до рідної доньки, вів себе як чужа людина, а потім надав їй нотаріальну згоду на позбавлення його батьківських прав відносно дитини ОСОБА_3 та не заперечував, щоб вона ОСОБА_1 була призначена піклувальником дитини ОСОБА_3 . 
На даний час племінниця ОСОБА_3 перебуває повністю під її опікою та на її утриманні. 
Для проживання дитини нею створено всі належні умови, а також вона не має ніяких протипоказань щодо можливості бути опікуном дівчинки. 
У зв`язку із зазначеним, вона і звернулася до суду з вказаним позовом. 
Просить суд позбавити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьківських прав відносно його доньки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Призначити ОСОБА_1 , піклувальником рідної племінниці - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . 
До початку розгляду справи по суті представник позивача Горбаченко М.О. подала до суду заяву про зміну позовних вимог у якій просила залишити без розгляду вимогу про призначення ОСОБА_1 піклувальником ОСОБА_3 . 
Позивач та її представник у судове засідання не з`явилися, на адресу суду подали письмові заяви, у яких просять суд розгляд справи проводити у їх відсутність, позовні вимоги просять задовольнити в повному обсязі, враховуючи подану заяву про зміну позовних вимог. 
Представник третьої особи - служби у справах дітей Бородянської селищної ради в судове засіданні не з`явився, подав до суду заяву, в якій просить суд розгляд справи проводити у відсутність представника, позовні вимоги підтримують та просять суд позов задовольнити. 
Представник органу опіки та піклування виконавчого комітету Бородянської селищної ради в судове засідання не з`явився, на адресу суду подав письмову заяву, у якій просить суд розгляд справи проводити у його відсутність. 
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлений у визначеному порядку, про причини неявки суд не повідомляв, відзиву або будь-яких заяв щодо розгляду справи у його відсутність, на адресу суду не надходило. 
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, що відповідає положенням ч. 1 ст. 280 ЦПК України.
Суд, врахувавши позицію позивача, представника позивача та представників третіх осіб, дослідивши письмові матеріали справи, вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно положень ч.1 та ч.5 ст.56 ЦПК України у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах.
У відповідності до ч.1 ст.59 ЦПК України права, свободи та інтереси малолітніх осіб віком до чотирнадцяти років, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом.
Згідно ч.3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 
Відповідно до приписів ч.1 та ч.3 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Частинами 2, 3 статті 51 Конституції України передбачено, що батьки зобов`язані утримувати дітей до їх повноліття. Сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.
Відповідно до ст. 150 СК України, батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини. Батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток. Батьки зобов`язані забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя. Батьки зобов`язані поважати дитину. Передача дитини на виховання іншим особам не звільняє батьків від обов`язку батьківського піклування щодо неї. Забороняються будь-які види експлуатації батьками своєї дитини. Забороняються фізичні покарання дитини батьками, а також застосування ними інших видів покарань, які принижують людську гідність дитини.
Відповідно до ч. 1 ст. 164 СК України мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він: 1) не забрали дитину з пологового будинку або з іншого закладу охорони здоров`я без поважної причини і протягом шести місяців не виявляли щодо неї батьківського піклування; 2) ухиляються від виконання своїх обов`язків по вихованню дитини; 3) жорстоко поводяться з дитиною; 4) є хронічними алкоголіками або наркоманами; 5) вдаються до будь-яких видів експлуатації дитини, примушують її до жебракування та бродяжництва; 6) засуджені за вчинення умисного злочину щодо дитини. Тобто, перелік підстав позбавлення батьківських прав є вичерпним.
У пункті 16 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 березня 2007 року № 3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав» роз`яснено, що ухилення батьків від виконання своїх обов`язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.
Відповідно до п. 15 зазначеної постанови Пленуму Верховного Суду України позбавлення батьківських прав (тобто прав на виховання дитини, захист її інтересів, на відібрання дитини в інших осіб, які незаконно її утримують, та ін.), що надані батькам до досягнення дитиною повноліття і ґрунтуються на факті спорідненості з нею, є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують батьківських обов`язків, а тому питання про його застосування слід вирішувати лише після повного, всебічного, об`єктивного з`ясування обставин справи, зокрема ставлення батьків до дітей.
Згідно з принципом ст. 6 Декларації прав дитини, прийнятою Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, проголошено, що дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові і розуміння. Вона повинна, коли це можливо, рости під опікою і відповідальністю своїх батьків і в усякому випадку в атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості.
З досліджених матеріалів справи судом встановлено, що батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є: батьком - ОСОБА_2 , матір`ю - ОСОБА_4 , актовий запис про народження № 45 від 11.03.2011, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Бородянського районного управління юстиції у Київській області. 
У відповідності до витягу з Державного акту цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу, сформованого 29.03.2022 за № 00035318254, мати - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєструвала шлюб 20.07.2019 у Бородянському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, з ОСОБА_7 та прийняла його прізвище - ОСОБА_5 . Актовий запис № 68. 
Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого Бородянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , актовий запис про смерть № 196, що також підтверджується сповіщенням № 2/1/385 ІНФОРМАЦІЯ_6 на ім`я позивача ОСОБА_1 , як члена сім`ї загиблої, направленого 25.03.2026. 
Батько дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у відповідності до витягу з реєстру Христинівської міської територіальної громади сформованого 01.04.2026 за № 2026/005174512, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .
У відповідності до заяви ОСОБА_2 , зареєстрованої в реєстрі за № 317, посвідченій та написаній в присутності Микитенко Н.С., приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Київської області, надав згоду на позбавлення його батьківських прав щодо його неповнолітньої дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 . При цьому, цією заявою він повідомляє, що таке рішення прийнято ним добровільно, усвідомлено, без будь якого тиску та примусу. 
Згідно витягу з автоматизованої системи виконавчого провадження сформованого 03.04.2026, на виконанні в Христинівському ВДВС в Уманському районі Черкаської області КМУ МЮУ перебуває виконавче провадження, про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_6 , щомісячних платежів на підставі рішення Бородянського районного суду Київської області від 07.08.2019. 
Позивач по справі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , є рідною сестрою матері ОСОБА_8 , що підтверджується свідоцтвами про їх народження, серії НОМЕР_3 та серії НОМЕР_4 , виданими Бородянським районним відділом РАГС Київської області, відповідно.
Згідно акту обстеження соціально-побутових умов проживання позивача ОСОБА_1 , складеного 01.04.2026 депутатом Бородянської селищної ради та мешканцями селища Бородянка, зареєстрованого 01.04.2026 за АДРЕСА_3 фактично проживають: власник будинку ОСОБА_1 , та ОСОБА_9 , ОСОБА_10 . У будинку наявні всі необхідні для проживання меблі та побутова техніка. Будинок та прибудинкова територія знаходять у задовільному санітарному стані. 
Згідно характеристики учениці ОСОБА_3 , 2011 року народження, наданої Литовсько-українським ліцеєм № 1 Бородянської селищної ради Київської області, ОСОБА_3 будучи ученицею вказаного навчального закладу зарекомендувала себе виключно з позитивної сторони. Дівчинка проживала з матір`ю ОСОБА_6 , яка нещодавно померла. ОСОБА_11 систематично підтримувала зв`язок з класним керівником, цікавилася успіхами ОСОБА_12 , приділяла належну увагу вихованню та здоров`ю дочки. Батько ОСОБА_12 , ОСОБА_2 , проживає окремо. Не цікавиться освітою, розвитком та вихованням дочки. Не спілкується з ОСОБА_12 , не приділяє їй ніякої уваги. У вихованні дитини участі не бере. 
Згідно висновку органу опіки та піклування виконавчого комітету Бородянської селищної ради про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 відносно його неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , затвердженого рішенням виконкому Бородянської селищної ради від 18.05.2026 № 515, при розгляді вказаного питання, на засідання комісії з питань захисту прав дитини Бородянської селищної ради 13 травня 2026 року ОСОБА_2 не з`явився. 
У ході розгляду документів, долучених до матеріалів судової справи, встановлено, що ОСОБА_2 є батьком неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 . 
Мати ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , померла (згідно свідоцтва про смерть серія НОМЕР_2 , виданого Бородянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України від 31.03.2026). Наказом служби у справах дітей Бородянської селищної ради № 03-08-28 від 21.04.2026, ОСОБА_3 влаштовано до сім`ї родичів/знайомих ОСОБА_1 .
Батько самоусунувся від виконання батьківських обов`язків, не бере участі у вихованні дитини, не цікавиться її розвитком, навчанням та станом здоров`я, не спілкується з дитиною та не надає матеріальної допомоги.
Відповідно до характеристики виданої Литовсько-українським ліцеєм № 1 Бородянської селищної ради Київської області на ОСОБА_3 , дитина проживала з матір`ю ОСОБА_6 . Батько дитини, ОСОБА_2 , проживає окремо. Не цікавиться освітою, розвитком та вихованням дочки. Не спілкується з ОСОБА_12 , не приділяє їй уваги. У вихованні дитини участі не бере.
Враховуючи вище зазначене, керуючись інтересами дитини та на підставі статей 19, 150, 152, 155, 157, 164 Сімейного кодексу України, статей 12 Закону України «Про охорону дитинства», частини шостої статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24 вересня 2008 року № 866 (зі змінами), орган опіки та піклування виконавчого комітету Бородянської селищної ради вважає за доцільне позбавити батьківських прав ОСОБА_2 відносно його неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .
Ухилення від виконання своїх обов`язків щодо виховання дітей може бути підставою для позбавлення батьківських прав виключно за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.
Таке ухилення має місце, коли батьки не піклуються про фізичний і духовний розвиток дітей, їх навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дітей, що негативно впливає на їх фізичний розвиток як складову виховання; не надають дітям доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню ними загально визначених норм моралі; не виявляють інтересу до їх внутрішнього світу; не створюють умов для отримання ними освіти.
Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дітей лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїх обов`язків.
Позбавлення особи батьківських прав є винятковою мірою, що тягне за собою відповідно до ст. 166 СК України надзвичайні правові наслідки як для батьків, так і для дітей.
Така правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 26 грудня 2018 року у справі № 404/6391/16-ц.
Згідно з ч.1 ст. 18, ч.1 ст.27 Конвенції про права дитини держави-учасниці докладають усіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності батьків за виховання й розвиток дитини. Батьки несуть основну відповідальність за виховання й розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального й соціального розвитку.
В усіх діях щодо дітей суди, адміністративні чи законодавчі органи, повинні першочергова приділяти увагу якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.
Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Хант проти України», «М.С. проти України» сказав, що питання позбавлення батьківських прав мають ґрунтуватися на оцінці особистості відповідача та його поведінці. 
При вирішенні судом вимог позбавлення батьківських прав визначальним є ставлення батьків до дітей, бажання спілкуватися і брати участь у їх вихованні.
Викладені вище факти свідчать про те, що відповідач не бажає приділяти своїм малолітнім дитям увагу, спілкуватися з ним, брати участь в їх вихованні, тобто можна стверджувати, що вона свідомо, умисно нехтує своїми батьківськими обов`язками.
При визначенні найкращих інтересів дітей в кожній справі суд враховує, що інтересам дитини найкраще відповідає збереження її зв`язку із сім`єю, крім випадків, коли сім`я є особливо непридатною або неблагополучною; в інтересах дитини є забезпечення її розвитку в безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагонадійним.
Таким чином, позбавлення батьківських прав допускається лише тоді, коли змінити поведінку батьків у кращу сторону неможливо, і лише при наявності їх вини.
Виходячи з системного аналізу наведених в рішенні норм СК України, Закону України «Про охорону дитинства», а також практики Європейського суду з прав людини, суд констатує, що наявність обставин порушення прав дитини та невиконання батьківських обов`язків має бути підставою для позбавлення батьківських прав відповідача.
Судом враховується, що позбавлення батьківських прав є крайнім заходом, необхідність застосування якого за обставинами цієї справи доведено сукупністю належних та допустимих доказів ухилення відповідача від виконання своїх батьківських обов`язків, які могли б бути законною підставою для позбавлення його батьківських прав стосовно його малолітньої доньки. 
У зв`язку із зазначеним, суд приходить до висновку, що відповідач внаслідок своєї винної поведінки дійсно свідомо ухиляється від виконання своїх батьківських обов`язків стосовно своєї неповнолітньої дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , що вказує на порушення прав дитини. Крім того, достовірно знаючи про порушення питання щодо позбавлення його батьківських прав відносно дочки, відповідач не вжив жодних заходів з метою доведення протилежного, а саме виконання ним своїх батьківських обов`язків, не звертався до суду жодного разу, не йшов на контакт з представниками служб у справах дітей, більше того, добровільно надав свою згоду на позбавлення його батьківських прав, належним чином засвідчивши нотаріально про таке, а тому суд вважає за необхідне позбавити ОСОБА_2 батьківських прав відносно дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_9 і таке рішення буде відповідати інтересам дитини, сприятиме її розвитку в безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагонадійним.
Оскільки суд дійшов висновку про необхідність задоволення позовних вимог, то сплачений позивачем при зверненні до суду судовий збір у розмірі 1331,20 грн., що підтверджується квитанцією ІD № 4034-9619-4330-3400 від 07.04.2026, підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. 
Керуючись ст. ст. 7, 19, 150, 155, 164 СК України, ст. ст. 4, 7, 10, 12, 13, 76, 81, 89, 141, 259, 263-265, 268, 273, 280-283, 354 ЦПК України, суд - 
В И Р І Ш И В:
Позов задовольнити. 
Позбавити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьківських прав відносно його доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Роз`яснити, що мати, батько, позбавлені батьківських прав, мають право на звернення до суду з позовом про поновлення батьківських прав у разі зміни поведінки особи, позбавленої батьківських прав, та обставин, що були підставою для позбавлення батьківських прав.
Стягнути з ОСОБА_2 , рнокпп НОМЕР_5 , на користь ОСОБА_1 , рнокпп НОМЕР_6 , судовий збір у розмірі 1331 гривня 20 копійок. 
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Роз`яснити сторонам у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб`єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Суддя: Р. В. Піньковський