ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2026 року | м. Львів | Справа № 260/6862/24 пров. № А/857/30952/26

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:
головуючого-судді Курильця А.Р.,
суддів Заверухи О.Б., Мікули О.І., 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 23 квітня 2026 року у справі № 260/6862/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування рішення,-

суддя в 1-й інстанції Маєцька Н.Д.,
час ухвалення рішення 23.04.2026 року,
місце ухвалення рішення м.Ужгород,
дата складання повного тексту рішення 01.05.2026 року,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування рішення.
Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 23 квітня 2026 року в задоволенні позову відмовлено,
Не погоджуючись з таким рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи та невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову про задоволення позову.
Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області від 09 жовтня 2024 року позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатської діяльності з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів. Вказане рішення вважає протиправним, оскільки воно ухвалене неповноважним складом та з порушенням строків розгляду дисциплінарної справи. Крім того, зазначає, що засідання дисциплінарної палати КДКА Закарпатської області проводилося в режимі відоконференції через мобільний телефон голови дисциплінарної палати Гончарова В.В., що унеможливлювало ідентифікацію осіб, які брали у ній участь. Також позивач зазначає, що протягом року один і той самий член КДКА був доповідачем у декількох дисциплінарних справах стосовно позивача, що на думку останнього, порушує принципи об`єктивності, не упередженості та рівності учасників, та свідчить про надання переваги скаржнику. 
Учасники справи в судове засідання не з`явилися, належним чином повідомлялися про час і місце апеляційного розгляду справи, і оскільки їхня явка в суді апеляційної інстанції не є обов`язковою, апеляційний розгляд проведено у їхній відсутності.
При цьому, колегія суддів відхиляє клопотання позивача про перенесення судового засідання, оскільки явка позивача в суді апеляційної інстанції не визнавалася обов`язковою, судове засідання вже відкладалося за його заявою і повторно заява про відкладення розгляду справи свідчить про затягування розгляду справи. Крім того, позивач сам покликається на своє право брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, проте клопотання про призначення такої не надає як і не користується правом взяти участь в судовому засіданні через представника.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 здійснює адвокатську діяльність на підставі відповідного свідоцтва № 152, виданого 16.12.1994 року згідно з рішенням Закарпатської обласної КДКА від 16.12.1994 року № 12.
23 липня 2024 року до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області надійшла скарга ОСОБА_2 від 23.07.2024 року на дії авдоката ОСОБА_1 .
В скарзі ОСОБА_2 зазначає, що адвокат ОСОБА_1 під час зупинення свого права на заняття адвокатською діяльністю продовжував її здійснювати, ігноруючи відповідне рішення дисциплінарної палати КДКА Закарпатської області від 18.01.2024 року, що на думку заявника, є грубим порушенням Правил адвокатської етики.
Головою дисциплінарної палати КДКА Закарпатської області Гончаровим В.В. проведено перевірку відомостей щодо вчинення адвокатом ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, наведених у скарзі ОСОБА_2 від 23.07.2024 року, за результатами якої складено довідку від 26.08.2024 року, відповідно до якої запропоновано порушити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 .
Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області від 28 серпня 2024 року порушено дисциплінарну справу стосовно ОСОБА_1 за скаргою ОСОБА_2 . Вказаним рішенням призначено розгляд дисциплінарної справи на 17 вересня 2024 року.
Відповідач звернувся із запитом від 05 вересня 2024 року, в порядку ст. 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», до голови Міжгірського районного суду Закарпатської області, в якому просив надати: копії документів на підтвердження повноважень адвоката Волосенка В.І. представляти позивача ОСОБА_3 у цивільній справі № 303/5660/22 за її позовом про визнання недійсним договору купівлі продажу автомобіля (договору про надання правової (правничої) допомоги, ордера адвоката, довіреності тощо); копії поданих адвокатом Волосенком В.І. 20.03.2024 року в судовому засіданні з розгляду вказаної цивільної справи клопотання про поновлення процесуального строку на подання заяви про збільшення позовних вимог і залучення співвідповідача та клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору.
На вказаний запит Міжгірський районний суд Закарпатської області супровідним листом від 11 вересня 2024 року № 01-20/53/2024 надав копію ордера на надання правничої допомоги ОСОБА_4 та копії поданих ОСОБА_1 клопотання про продовження строку на подачу клопотань у цивільній справі № 303/5660/22, про зміну предмету позову, збільшення позовних вимог у цивільній справі № 303/5660/22, про залучення до справи № 303/5660/22 співвідповідача, про звільнення від сплати судового збору.
13 вересня 2024 року відповідач звернувся до Міжгірського районного суду Закарпатської області із додатковим запитом в порядку статті 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», в якому просив додатково надати Дисциплінарній палаті копії протоколів судових засідань від 20 березня 2024 року та від 29 травня 2024 року у цивільній справі № 303/5660/22 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 та до ТзОВ «М.В.Л. Груп» про визнання недійсним договору купівлі-продажу автомобіля.
Міжгірський районний суд Закарпатської області на вказаний запит супровідним листом від 16 вересня 2024 року № 01-20/54/2024 надав копії протоколів судових засідань від 20 березня 2024 року та від 29 травня 2024 року у цивільній справі № 303/5660/22.
Відповідно до витягу з протоколу № 12 засідання дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області від 17 вересня 2024 року ОСОБА_1 заявлено відвід від розгляду дисциплінарної справи членам дисциплінарної палати ОСОБА_5 (голові цієї Палати), Зеленяку С.П. (заступнику голови цієї Палати), Бухтояровій О.В. (секретарю цієї Палати), Бабичу В.В., Маричу І.Ю., Петюшці Р.В., Сочці І.І.
Протокольними рішенням Дисциплінарної палати від 17 вересня 2024 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід кожного із вищезазначених членів Дисциплінарної палати.
Із витягу з протоколу № 12 засідання дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області від 17 вересня 2024 року вбачається, що ОСОБА_1 під час засідання посилався на відсутність у дисциплінарної палати кворуму, необхідного для розгляду дисциплінарної справи.
Відповідно до вищевказаного протоколу, після роз`яснення позивачу про наявність кворуму, оскільки відмовлено у задоволенні його заяви про відвід вищевказаних членів Дисциплінарної палати, позивач повторно усно заявив відвід цим членам Дисциплінарної палати.
Протокольним рішенням від 17 вересня 2024 року залишено без розгляду повторну заяву ОСОБА_1 про відвід від розгляду дисциплінарної справи членів Дисциплінарної палати Гончарова В.В. (голови цієї Палати), Зеленяка С.П. (заступника голови Палати), Бухтоярової О.В. (секретаря цієї Палати), Бабича В.В., Марича І.Ю., Петюшку Р.В., Сочку І.І.
Крім того, протокольним рішенням від 17 вересня 2024 року клопотання позивача про зупинення розгляду дисциплінарної справи задоволено та зупинено розгляд справи до наступного засідання Дисциплінарної палати, яке відбудеться 09 жовтня 2024 року.
08 жовтня 2024 року позивач надав до дисциплінарної палати КДКА Закарпатської області письмові пояснення, в яких зазначив, що приймав участь як представник позивача у справі № 303/5660/22, в тому числі 20.03.2024 року, однак діяв у відповідності до вимог законодавства, оскільки оскаржив рішення дисциплінарної палати КДКА Закарпатської області від 09 січня 2024 року до Закарпатського окружного адміністративного суду. Також позивач у поясненнях зазначив, що дізнався про існування заборони 21.03.2024 року, тоді коли отримав відмову у Мукачівській окружній прокуратурі на участь у представницьких діях. 
Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області від 09 жовтня 2024 року позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.
Відповідно до вказаного рішення, у скарзі ОСОБА_2 зазначається, що рішенням КДКА Закарпатської області від 18 січня 2024 року адвоката ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 6 місяців (з 18.01.2024 року по 18.07.2024 року). За наслідками моніторингу Єдиного державного реєстру судових рішень виявлено факт участі адвоката ОСОБА_1 у березні та травні 2024 року в судовому процесі Міжгірського районного суду Закарпатської області у цивільній справі № 303/5660/22. Скаржник зазначає, що такими діями адвокат ОСОБА_1 здійснював адвокатську діяльність під час зупинення його права на заняття такою діяльністю згідно з рішенням КДКА Закарпатської області від 18.01.2024 року.
Відповідно до оскарженого рішення вбачається, що дослідивши матеріали дисциплінарної справи Дисциплінарна палата прийшла до наступних висновків. Рішенням КДКА Закарпатської області від 18.01.2024 року адвоката ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 6 місяців (з 18.01.2024 року по 18.07.2024). Згідно з даними веб-порталу Судова влада України у цивільній справі № 303/5660/22 розглядався позов ОСОБА_4 до ОСОБА_3 і ТзОВ «М.В.Л. Груп» про визнання недійсним договору купівлі-продажу автомобіля. Представником позивачки ОСОБА_4 є адвокат ОСОБА_1 . На відповідні запити дисциплінарної палати Міжгірський районний суд надав копію наявного у цивільній справі № 303/5660/22 ордера адвоката Волосенка В.І. на надання правничої допомоги ОСОБА_4 та копії протоколів судових засідань від 20.03.2024 року та від 29.05.2024 року, з яких слідує, що ОСОБА_1 приймав участь в цих засіданнях. З урахуванням положень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та наявних в матеріалах дисциплінарної справи доказів Дисциплінарна палата визнала, шо 20.03.2024 року і 29.05.2024 року адвокат Волосенко В.І. здійснював адвокатську діяльність у вигляді представництва інтересів позивачки ОСОБА_4 в цивільній справі № 303/5660/22. Адвокат Волосенко В.І. оскаржив рішення КДКА Закарпатської області від 18.01.2024 року у лютому 2024 року, що стверджується ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 26.02.2024 року у справі № 260/1003/24 про залишення без руху його позовної заяви про визнання протиправним та скасування вказаного рішення КДКА Закарпатської області та визнається самим адвокатом Волосенком В.І. У зв`язку з цим Дисциплінарна палата, в оскарженому рішенні, визнала, що станом на 20.03.2024 і на 29.05.2024 адвокату Волосенку В.1. вже було достеменно відомо як про наявність рішення КДКА Закарпатської області від 18.01.2024 щодо зупинення його права на заняття адвокатською діяльністю, так і про зміст такого рішення. Таким чином, адвокат Волосенко В.І., надаючи 20.03.2024 і 29.05.2024 правничу допомогу позивачці ОСОБА_4 у цивільній справі №303/5660/22, шляхом участі в судових засіданнях з розгляду цієї справи, порушив вимоги ч.5 ст.31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
В оскарженому рішенні, відповідачем зазначено, що обираючи вид стягнення, Дисциплінарна палата визнає, що поведінка адвоката ОСОБА_1 у вигляді продовження здійснення ним адвокатської діяльності після зупинення його права на заняття такою діяльністю є грубим порушенням правил адвокатської етики та підриває авторитет адвокатури України, оскільки є проявом зухвалого ігнорування як рішення органу адвокатського самоврядування, так і інституту дисциплінарної відповідальності адвоката. При цьому Дисциплінарна палата враховує, що рішенням КДКА Закарпатської області від 09.07.2024 адвокат ОСОБА_1 також притягався до дисциплінарної відповідальності із застосуванням до нього стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на десять місяців. У зв`язку з цим Дисциплінарна палата вважає за можливе і необхідне припинити право адвоката Волосенка В.І. на заняття адвокатською діяльністю шляхом накладення на нього дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення такого права з наступним виключенням її з Єдиного реєстру адвокатів України.
Вважаючи таке рішення протиправним, позивач звернувся до суду.
Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені в Законі України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» №5076-VI від 05 липня 2012 року (далі - Закон №5076-VI).
Відповідно до положень статті 2 Закону №5076-VI адвокатура України - це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, установленому цим Законом.
Частиною третьою статті 2 Закону №5076-VI установлено, що з метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.
Відповідно до частини першої статті 4 вказаного Закону, адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.
Згідно з положеннями статті 20 Закону №5076-VI під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правничої допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правничої допомоги, зокрема: 2) представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб у суді; 3) ознайомлюватися на підприємствах, в установах і організаціях з необхідними для адвокатської діяльності документами та матеріалами, крім тих, що містять інформацію з обмеженим доступом; 4) складати заяви, скарги, клопотання, інші правові документи та подавати їх у встановленому законом порядку; 5) доповідати клопотання та скарги на прийомі в посадових і службових осіб та відповідно до закону одержувати від них письмові мотивовані відповіді на ці клопотання і скарги; 6) бути присутнім під час розгляду своїх клопотань і скарг на засіданнях колегіальних органів та давати пояснення щодо суті клопотань і скарг; 7) збирати відомості про факти, що можуть бути використані як докази, в установленому законом порядку запитувати, отримувати і вилучати речі, документи, їх копії, ознайомлюватися з ними та опитувати осіб за їх згодою; 11) користуватися іншими правами, передбаченими цим Законом та іншими законами.
Статтею 21 Закону №5076-VI встановлено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: 1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; 2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правничої допомоги; 3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів; 4) підвищувати свій професійний рівень; 5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; 6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правничої допомоги.
Адвокату забороняється: 1) використовувати свої права всупереч правам, свободам та законним інтересам клієнта; 2) без згоди клієнта розголошувати відомості, що становлять адвокатську таємницю, використовувати їх у своїх інтересах або інтересах третіх осіб; 3) займати у справі позицію всупереч волі клієнта, крім випадків, якщо адвокат впевнений у самообмові клієнта; 4) відмовлятися від надання правничої допомоги, крім випадків, установлених законом. Адвокат забезпечує захист персональних даних про фізичну особу, якими він володіє, відповідно до законодавства з питань захисту персональних даних.
Згідно частин 1, 2 статті 33 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.
Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
Частиною 1 статті 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" визначено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.
У відповідності до ч. 1 ст. 35 Закону №5076-VI за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.
Згідно з нормами частин 1, 2 статті 36 Закону №5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки. Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.
Приписами статті 37 Закону №5076-VI передбачено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.
Перевірка відомостей про дисциплінарний проступок адвоката здійснюється в порядку, передбаченому положеннями статті 38 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".
Заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.
Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.
За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Положеннями частин 1, 2 статті 39 Закону №5076-VI визначено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 40 Закону №5076-VI передбачено, що дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 40 Закону №5076-VI розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб. Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правничою допомогою адвоката. У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.
Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці.
Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.
Згідно зі статтею 41 Закону №5076-VI за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу. Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.
Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.
Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.
Статтею 42 Закону №5076-VI встановлено, що адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.
Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури протягом десяти днів з дня отримання заяви (скарги) витребовує матеріали дисциплінарної справи у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та забезпечує розгляд скарги на рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи.
Положеннями частин першої та п`ятої статті 50 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.
До повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать, зокрема здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів. У передбачених цим Законом випадках повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури здійснює її кваліфікаційна або дисциплінарна палата.
Згідно з частинами 7 та 8 вказаної статті рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат. Рішення палати приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості її членів, крім випадків, передбачених цим Законом.
Рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.
З метою офіційного тлумачення відповідності поведінки адвокатів вимогам законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність та етичним стандартам, а також регламентації дисциплінарного провадження стосовно адвокатів розроблене Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, яке затверджене рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року №120 (далі – Положення № 120).
Відповідно до пункту 7 Положення № 120 дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється в особливому порядку. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь.
Згідно пункту 12 Положення № 120 дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).
Пунктом 24 Положення визначено, що голова дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) на дії адвоката, доручає одному із членів дисциплінарної палати провести перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі).
Відповідно пункту 25 Положення № 120 член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та за результатами перевірки складає довідку, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, з урахуванням, зокрема тактики, методів і прийомів адвокатської діяльності, наслідків для клієнта тощо, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Пунктом 30 Положення № 120 встановлено, що заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки не пізніше тридцяти днів з дня початку перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Відповідно до пункту 39 Положення № 120 дисциплінарна справа стосовно адвоката має бути розглянута дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня її порушення. До строку розгляду дисциплінарної справи не включається і перебіг строків зупиняється на термін хвороби чи відпустки адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарне провадження, а також термін, на який розгляд справи було зупинено. Рішення про зупинення розгляду справи приймається простою більшістю голосів присутніх членів дисциплінарної палати та заноситься до протоколу засідання палати.
Згідно із пунктом 40 Положення № 120 розгляд питання, справи, віднесених до порядку денного засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, може бути відкладений або зупинений у разі: 1) неявки на засідання учасників; 2) необхідності витребування нових матеріалів (доказів); 3) необхідності проведення додаткової комісійної перевірки; 4) залучення до участі у розгляді питання інших заінтересованих осіб; 5) відсутності кворуму після задоволення відводу (самовідводу) члена (членів) палати; 6) з інших підстав, за рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Пунктами 43 та 44 Положення № 120 визначено, що розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення осіб, яким відомі будь-які відомості, що мають значення для дисциплінарної справи.
Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, повідомляються про проведення засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше як за п`ять днів до дня його проведення, та мають право брати участь у засіданні, надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Приписами пункту 47 Положення № 120 передбачено, що розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката проводиться гласно і відкрито. Засідання дисциплінарної палати КДКА регіону може проводитися дистанційно: онлайн (в режимі реального часу при підключенні до Інтернету) за допомогою програм, відеоконференцзв`язку та інших засобів комунікації. Рішення про проведення дистанційного засідання дисциплінарної палати КДКА регіону приймається Головою дисциплінарної палати КДКА регіону, а у разі його відсутності - Заступником голови дисциплінарної палати КДКА регіону.
Відповідно до пункту 49 Положення № 120 за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про: 1) притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення; 2) закриття дисциплінарної справи.
Рішення про закриття дисциплінарної справи приймається у разі: а) відсутності в діях адвоката дисциплінарного проступку у тому числі виконання ним встановлених вимог з підвищення професійного рівня за звітний календарний рік (з 01 січня по 31 грудня) та попередні роки підтвердженого електронним сертифікатом про підвищення кваліфікації за формою затвердженою Вищою школою адвокатури Національної асоціації адвокатів України; б) закінчення строку притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, у разі встановлення дисциплінарного проступку у діях адвоката; в) відкликання заяви (скарги) заявником (скаржником); г) на дату прийняття рішення, за результатами розгляду скарги, адвоката позбавлено права на заняття адвокатською діяльністю.
Згідно з пунктом 50 Положення № 120 за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України; 4) для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.
Пунктами 51, 55, 57-58 Положення № 120 визначено, що рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.
Рішення дисциплінарної палати у дисциплінарній справі приймається за наслідками загального обговорення та голосування більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.
Дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та її члени зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати заяви (скарги), перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства України і забезпечувати їх виконання.
Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.
Аналізуючи вищенаведені положення законодавства, суд приходить до висновків, що підставою для застосування дисциплінарного стягнення відносно адвоката є вчинення ним саме дисциплінарного проступку. Питання щодо наявності чи відсутності у діянні адвоката складу дисциплінарного проступку з`ясовується під час дисциплінарного провадження, за результатом розгляду якого приймається рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або рішення про закриття дисциплінарної справи. Відповідні рішення мають бути належним чином обґрунтованими та вмотивованими.
Як вже встановлено судом, на адресу КДКА Закарпатської області надійшла скарга ОСОБА_2 від 23.07.2024, за результатами розгляду якої, прийнято рішення про порушення дисциплінарної справи стосовно позивача за ознаками дисциплінарного проступку.
В подальшому, 09 жовтня 2024 року за результатами розгляду вказаної скарги дисциплінарно палатою КДКА Закарпатської області прийнято рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 3, 5 частини 2 статті 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".
Вказаним рішенням до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.
В обґрунтування протиправності оскарженого рішення позивач посилається на те, що таке рішення ухвалено неповноважним складом комісії та з порушенням строків розгляду дисциплінарної справи.
Так, в позовній заяві позивач зазначає, що 17 вересня 2024 року він заявив відвід голові комісії – Гончарову В.В. та іншим членам комісії – Зеленяку С.П., Бухтояровій О.В., Бабич В.В., Маричу І.Ю., Сочці І.І. та Петюшці Р.В. Зазначає, що за вказаного кількісного складу були відсутні підстави для ухвалення відповідачем рішення, у зв`язку з відсутністю необхідного кворуму.
Як вбачається з витягу з протоколу № 12 засідання дисциплінарної палати КДКА Закарпатської області від 17 вересня 2024 року, позивач дійсно заявив відвід від розгляду дисциплінарної справи членам дисциплінарної палати Гончарову В.В. (голові цієї Палати), Зеленяку С.П. (заступнику голови цієї Палати), Бухтояровій О.В. (секретарю цієї Палати), Бабичу В.В., Маричу І.Ю., Петюшці Р.В., Сочці І.І.
Водночас, за результатами розгляду цієї заяви дисциплінарною палатою було ухвалені протокольні рішення про відмову у відводі по кожному із вищезазначених членів дисциплінарної палати.
Таким чином, вищевказані члени дисциплінарної палати не були відсторонені від участі у розгляді справи та продовжили виконувати свої повноваження.
Навпаки, після відмови в задоволенні заяви про відвід склад палати залишився незмінним, а отже повноважним для розгляду дисциплінарної справи та прийняття відповідного рішення.
Крім того, як встановлено судом, повторна заява позивача про відвід тим самим членам дисциплінарної палати була залишена без розгляду протокольним рішенням на підставі п.п. 6.4.7, 6.4.8 пункту 6.4 Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії регіону. 
Такий підхід узгоджується з принципом недопущення зловживання процесуальними правами, оскільки повторне звернення із ідентичною заявою про відвід без наведення нових обставин не створює обов`язку для повторного розгляду такої заяви. 
Відтак, фактичні обставини справи свідчать, що кворум для розгляду дисциплінарної справи стосовно позивача був наявний, що було роз`яснено позивачу під час засідання 17 вересня 2024 року.
В засіданні дисциплінарної палати 09 жовтня 2024 року позивач відводів членам цієї палати не заявляв, що підтверджує відсутність перешкод для розгляду дисциплінарної справи та наявність необхідного кворуму і на цю дату.
Згідно з ст. 41 Закону № 5076-IV рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.
Так, відповідно до витягу з Протоколу № 13 засідання дисциплінарної палати від 09 жовтня 2024 року присутніми були 10 членів дисциплінарної палати та рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності прийнято одноголосно. При цьому, зазначено, що голова палати Гончаров В.В. не брав участі у голосуванні, оскільки проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок даного адвоката, що відповідає вимогам ст. 41 Закону № 5076-IV.
Щодо доводів позивача про те, що дисциплінарна справа розглядалася 79 днів з 17.09.2024 року по 09.10.2024 року, тобто з порушенням встановлених строків, суд зазначає наступне.
Як вже встановлено судом, скарга ОСОБА_2 на поведінку позивача як адвоката надійшла до КДКА Закарпатської області 29 липня 2024 року.
28 серпня 2024 року відповідачем прийнято рішення про порушення дисциплінарної справи стосовно позивача та призначено розгляд дисциплінарної справи на 17 вересня 2024 року.
Відповідно до ч. 1 ст. 40 Закону №5076-VI дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.
З протоколу № 12 засідання дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної палати від 17 вересня 2024 року, судом встановлено, що протокольним рішенням задоволено клопотання позивача про зупинення розгляду дисциплінарної справи та зупинено розгляд справи до наступного засідання Дисциплінарної палати, яке відбудеться 09 жовтня 2024 року.
Відповідно до ст. 39 Положення № 120 Дисциплінарна справа стосовно адвоката має бути розглянута дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня її порушення. До строку розгляду дисциплінарної справи не включається і перебіг строків зупиняється на термін хвороби чи відпустки адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарне провадження, а також термін, на який розгляд справи було зупинено. Рішення про зупинення розгляду справи приймається простою більшістю голосів присутніх членів дисциплінарної палати та заноситься до протоколу засідання палати.
Таким чином, період з 17 вересня 2024 року по 09 жовтня 2024 року не підлягає включенню до строку розгляду дисциплінарної справи, оскільки в цей час її розгляд було зупинено у встановленому порядку та з ініціативи самого позивача.
Отже, обчислення строку розгляду дисциплінарної справи з урахуванням часу її зупинення свідчить про дотримання відповідачем вимог ч. 1 ст. 40 Закону 5076-VI, а відтак, відсутні підстави вважати, що строки розгляду справи були порушені.
Крім того, суд вважає необґрунтованими доводи позивача про те, що оскаржене рішення порушує принцип неупередженості, з огляду на участь одного й того самого члена дисциплінарної палати як доповідача у кількох дисциплінарних справах стосовно позивача, виходячи з наступного.
Суд зауважує, що сам по собі факт виконання функцій доповідача однією особою у різних дисциплінарних справах не свідчить про упередженість чи про порушення процедури розгляду справи, оскільки ані Законом № 5076-VI, ані Положенням № 120 не встановлено заборони щодо участі одного й того самого члена в якості доповідача у розгляді кількох дисциплінарних справ.
Водночас, ст. 41 Закону № 5076-VI визначено порядок прийняття рішення у дисциплінарній справі.
Так, відповідно до ч. 2 ст. 41 Закону № 5076-VI член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.
Як встановлено судом із протоколів засідання дисциплінарної палати від 17.09.2024 року та від 09.10.2024 року, відповідний член палати, який здійснював перевірку відомостей про дисциплінарний проступок позивача, не брав участі у голосуванні при прийнятті рішень у цій справи, що свідчить про дотримання вимог ст. 41 Закону № 5076-VI.
Відтак, участь вказаного члена дисциплінарної палати як доповідача у кількох дисциплінарних справах само по собі не може вважатися порушенням, відтак, підстави для висновку про протиправність рішення відповідача з цих мотивів відсутні.
При цьому, суд зауважує, що ч. 2 ст. 41 Закону № 5076-VI встановлює обмеження саме щодо участі у голосуванні члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок, однак не містить вимоги щодо його обов`язкового залишення приміщення під час проведення голосування.
Відтак, сам по собі факт перебування вказаного члена дисциплінарної палати в приміщенні під час голосування за відсутності участі в ньому не є порушенням законодавства, а відтак не свідчить, що прийняте рішення є протиправним.
Доводи позивача щодо порушення процедури прийняття рішення у зв`язку з тим, що члени дисциплінарної палати не видалялися до окремого приміщення є необґрунтованими, з огляду на наступне.
Відповідно до п. 8.3 Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 16.02.2013 року № 77 (https://zakon.rada.gov.ua/rada/show/v0077418-13#Text) під час прийняття рішення КДКА (палати) ніхто не має права перебувати в приміщенні, у якому приймається таке рішення («нарадча кімната»), крім складу КДКА (палати), який приймає таке рішення, Голови КДКА, який бере участь у засіданні палати, секретаря КДКА та працівників Секретаріату КДКА. Члени КДКА (палати) та працівники Секретаріату КДКА не мають права розголошувати хід обговорення та прийняття рішення в приміщенні, у якому ухвалювалося таке рішення («таємниця нарадчої кімнати»). Виключенням з правила, встановленого цим пунктом Регламенту, становить необхідність захисту Головою та членами КДКА, працівниками Секретаріату КДКА, своїх прав та інтересів.
Вказана норма коренспондується з нормами ст. 49 Положення № 120.
Як вбачається з матеріалів справи, зокрема протоколу № 13 засідання дисциплінарної палати від 09 жовтня 2024 року, під час ухвалення рішення у приміщенні, де відбувалося засідання залишилися виключно особи, перебування яких прямо передбачається Регламентом КДКА регіону, натомість позивач та представник скаржника – адвокат Логойда В.М. залишили приміщення.
При цьому, суд зауважує, що вищевказані положення Регламенту КДКА регіону та Положення № 120 не містять імперативної вимоги щодо обов`язкового переміщення членів палати до окремого приміщення, оскільки визначальним є не місце як таке, а дотримання режиму «нарадчої кімнати», зокрема обмеження кола осіб, які можуть бути присутні під час обговорення та прийняття рішення, а також забезпечення таємниці такого обговорення.
Таким чином, оскільки під час ухвалення рішення у приміщенні перебували лише уповноважені особи, а позивач та представник скаржника залишили таке приміщення, то вимоги щодо порядку прийняття рішення та дотримання таємниці нарадчої кімнати порушені не були.
З приводу посилань позивача на те, що засідання дисциплінарної палати 09 жовтня 2024 року проводилося в режимі відеоконференції не за рахунок стаціонарної апаратури, а через мобільний телефон голови дисциплінарної палати Гончарова В.В., що на думку позивача є порушенням його прав, суд зазначає наступне.
Відповідно до ст. 47 Положення № 120 засідання дисциплінарної палати КДКА регіону може проводитися дистанційно: онлайн (в режимі реального часу при підключенні до Інтернету) за допомогою програм, відеоконференцзв`язку та інших засобів комунікації. Рішення про проведення дистанційного засідання дисциплінарної палати КДКА регіону приймається Головою дисциплінарної палати КДКА регіону, а у разі його відсутності Заступником голови дисциплінарної палати КДКА регіону.
Крім того, відповідно до п.п. 6.4.5 п. 6.4 Регламенту КДКА регіону учасники засідання дисциплінарної палати КДКА, у разі наявності технічної можливості, мають право взяти участь у засіданні дистанційно - у режимі відеоконференції.
Судом встановлено, що засідання дисциплінарної палати 09 жовтня 2024 року проводилося в режимі відеоконференції через застосунок Viber на мобільному телефоні голови дисциплінарної палати Гончарова В.В.
При цьому, суд зауважує, що жодних вимог щодо використання виключно визначеного програмного забезпечення чи конкретних технічних засобів вказаний Регламент та Положення № 120 не містять. Натомість визначальною умовою є наявність технічної можливості забезпечити проведення дистанційного засідання.
Отже, факт використання мобільного телефону як технічного засобу зв`язку сам по собі не впливає на законність проведення засідання, оскільки такий засіб також здатний забезпечити аудіо та відеозв`язок між учасниками.
Посилання позивача на те, що він не мав можливості належним чином чути та бачити інших учасників відеоконференції у зв`язку із розташуванням пристрою є суб`єктивними та не підтверджують факту порушення його процесуальних прав. При цьому, матеріали справи не містять доказів на підтвердження того, що позивач був позбавлений права брати участь у засіданні, надавати пояснення, заявляти клопотання чи іншим чином реалізувати свої права.
Таким чином, на переконання суду, проведення засідання в режимі відеоконференції з використанням наявних технічних засобів, за відсутності встановлених нормативних обмежень щодо конкретного способу такого зв`язку та за умови забезпечення участі сторін, не свідчить про порушення процедури розгляду дисциплінарної справи та є не підставою для визнання протиправним оскарженого рішення.
Доводи позивача щодо перебування окремих членів дисциплінарної палати у стані алкогольного сп`яніння не можуть бути прийняті судом до уваги, оскільки не підтверджені належними та допустимими доказами.
Суд звертає увагу, що самі по собі твердження учасника справи, які не підтверджуються жодними об`єктивними даними (медичними висновками, актами огляду чи іншими належними доказами) не можуть бути покладені в основу висновку про порушення процедури розгляду дисциплінарної справи.
Також, судом не встановлено, що позивач під час засідання дисциплінарної палати заявляв відповідні клопотання про фіксацію таких обставин або вживав заходів для їх перевірки.
З огляду на встановлені судом обставини, відповідачем не було допущено таких порушень процедури притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, які б свідчили про істотне недотримання вимог закону або впливали на законність і обґрунтованість прийнятого рішення, а також могли б бути підставою для його скасування.
Суд зазначає, що правова оцінка правильності та обґрунтованості рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися, насамперед, на такому: чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; чи дійсно у діянні адвоката є склад дисциплінарного проступку; чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; чи відповідає застосований вид стягнення вимогам закону та чи є він пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним судом у постановах від 24 червня 2020 року у справі №821/890/18, від 14 вересня 2021 року у справі №640/20599/19, від 12 березня 2026 у справа № 460/27538/23.
В постанові від 16 березня 2026 року в адміністративній справі № 460/27538/23 Верховий Суд також наголошує, що виконання завдань адміністративного судочинства залежить від встановлення адміністративним судом у справі об`єктивної істини та правильного застосування норм матеріального та процесуального права, а тому статтею 9 КАС України на суд покладено обов`язок вживати передбачені законом заходи, необхідні для правильного з`ясування всіх обставин справи. Дієвість адміністративного судочинства залежить від того, на скільки повно і всебічно будуть підтверджені доказами обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Вирішивши питання факту, суди мають здійснити юридичну кваліфікацію установлених у справі обставин, зокрема, відповісти на питання чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення, шляхом надання правової оцінки обґрунтованості рішення КДКА про застосування обраного виду стягнення із зазначенням конкретної норми (пункту частини відповідної статті) закону, яка дає право застосовувати такий вид дисциплінарного стягнення.
Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Як вже неодноразово зазначалося судом, оскарженим рішенням КДКА Закарпатської області до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів.
Підставою для застосування такого вигляду дисциплінарного стягнення зазначено той факт, що позивач, надаючи 20.03.2024 року та 29.05.2024 року правничу допомогу ОСОБА_4 у цивільній справі № 303/5660/22, шляхом участі в судових засіданнях з розгляду цієї справи, під час зупинення йому рішенням КДКА Закарпатської області від 18.01.2024 року права на заняття адвокатською діяльністю, порушив вимоги ч. 5 ст. 31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Відповідно до ч. 5 ст. 31 Закону №5076-VI протягом строку зупинення права на заняття адвокатською діяльністю адвокат не має права її здійснювати.
В матеріалах дисциплінарної справи містяться протоколи судових засідань від 20.03.2024 року та 29.05.2024 року, які були досліджені дисциплінарною палатою та, на які вона посилалася як на підтвердження факту участі позивача у судових засіданнях у відповідний період.
При цьому, з урахуванням дискреційного характеру повноважень дисциплінарного органу щодо оцінки поведінки адвоката та вибору виду стягнення суд не підміняє собою цей орган і не здійснює переоцінку всіх фактичних обставин по суті, однак перевіряє чи не є застосоване стягнення очевидно непропорційним та чи перебуває воно в межах наданих законом повноважень.
У цьому контексті слід зазначити, що застосування найсуворішого виду дисциплінарного стягнення саме по собі обумовлює необхідність перевірки, чи було воно обґрунтоване встановленими обставинами та чи не виходить за межі розумної дискреції дисциплінарного органу. 
Разом з тим, в межах даної справи, суд встановив, що відповідач при вирішенні питання про обрання дисциплінарного стягнення врахував усі обставини, встановлені під час розгляду дисциплінарної справи та врахував, що рішення КДКА Закарпатської області від 09.07.2024 року позивач також притягався до дисциплінарної відповідальності із застосуванням до нього стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 10 місяців.
Таким чином, оскаржене рішення містить обґрунтування такого виду дисциплінарного стягнення як позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю.
Відтак, на переконання суду відповідач діяв у межах своєї компетенції, дотримався передбаченої законом процедури розгляду дисциплінарної справи та виходив з наявних у матеріалах дисциплінарної справи доказів, яким була надана оцінка в межах її повноважень.
З приводу доводів позивача щодо преюдиційного значення постанови Закарпатського апеляційного адміністративного суду від 24 червня 2025 року у справі № 303/5660/25, суд зазначає наступне.
Із змісту постанови Закарпатського апеляційного адміністративного суду від 24 червня 2025 року у справі № 303/5660/22 вбачається, що суд апеляційної інстанції встановив обставини щодо наявності у ОСОБА_1 права на заняття адвокатською діяльністю на момент подання позовної заяви (18.02.2022) та доповнення позовної заяви (26.12.2023).
Водночас, правовідносини у даній справі стосуються періоду з 18.01.2024 року по 18.07.2024 року, протягом якого, відповідно до рішення КДКА від 18.01.2024 року, право позивача на заняття адвокатською діяльністю було зупинено.
Таким чином, обставини встановлені постановою Закарпатського апеляційного адміністративного суду від 24 червня 2026 року стосуються іншого періоду часу, що передує прийняттю рішення про зупинення права на заняття адвокатською діяльністю та не охоплюють спірні правовідносини, які є предметом розгляду у даній адміністративній справі.
З огляду на вищенаведене, посилання позивача на вказану постанову як на підставу для підтвердження наявності у нього права на здійснення адвокатської діяльності у спірний період є безпідставними.
Враховуючи викладене, з огляду на наявні в матеріалах справи докази, пояснення сторін, враховуючи вимоги Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Правила адвокатської етики, Положення «Про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність», суд приходить висновку про те, що оскаржуване рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області від 09.10.2024р. прийнято на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законами України, тобто, є правомірним, а тому не підлягає скасуванню.
Решта доводів та заперечень учасників справи, висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у рішенні у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відображено принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на викладене колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні не спростовуються і підстав для його скасування немає.
Враховуючи вищевикладене, апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
Керуючись ст.ст.308,315,316,321,322,325,328,329 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 23 квітня 2026 року у справі № 260/6862/24 - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного суду лише з підстав, визначених ст. 328 КАС України, протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 

Головуючий суддя | | А. Р. Курилець
судді | | О. Б. Заверуха
| | О. І. Мікула
Повне судове рішення складено 16 вересня 2026 року.