ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Володимира Винниченка 1, м. Дніпро, 49505
E-mail: inbox@dp.arbitr.gov.ua, тел. (056) 377-18-58, fax (056) 377-38-63

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.07.2026 | м. Дніпро | Справа № 904/3108/26

Господарський суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Перової О.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) учасників справи, матеріали справи
за позовом Криворізької міської ради, 50101, Дніпропетровська область, м.Кривий Ріг, пл.Молодіжна, 1, код ЄДРПОУ 33874388 
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Центр технічного контролю", 03151, м.Київ, вул.Волинська, буд.11/14, код ЄДРПОУ 43374579 
про стягнення заборгованості з орендної плати за землю та пені 

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Криворізька міська рада звернулася до Господарського суду Дніпропетровської області із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Центр технічного контролю" про стягнення заборгованості з орендної плати за земельну ділянку з кадастровим номером 1211000000:06:062:0006 за період з 08.03.2023 до 27.04.2023 у розмірі 813 566,42 грн, пені у розмірі 392 393,05 грн та судового збору у розмірі 14 471,52 грн.
Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.05.2026 справу № 904/3108/26 передано на розгляд судді Перовій О.В.
Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 02.06.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників за наявними в матеріалах справи документами.
16.06.2026 до канцелярії суду через систему "Електронний суд" від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Відповідач звертає увагу суду на те, що 08.01.2026 ТОВ "Центр технічного контролю" було отримано лист Виконавчого комітету Криворізької міської ради вих.№17/18/160 про погашення заборгованості з орендної плати за користування земельною ділянкою промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення, за цільовим призначенням – для розміщення та експлуатації будівель та споруд додаткових транспортних послуг та допоміжних операцій, площею 11 6100 га, кадастровий номер 1211000000:06:062:0006 за період з 08.03.2023 року по 31.12.2026 року в сумі 17769840,78 грн, оскільки право оренди вказаної земельної ділянки на даний час згідно даних Державного реєстра речових прав на нерухоме майно зареєстровано за ТОВ "Центр технічного контролю". Також відповідач просить суд врахувати про надходження 31.05.2025 листа Ради оборони міста Кривого Рогу вих.№130/23 про сприяння у здійсненні заходів спрямованих на відсіч та стримування збройної агресії, організації територіальної оборони та цивільного захисту в умовах особливого правового режиму, в якому просила сприяти у розміщенні особового складу військової частини НОМЕР_1 на території підприємства за адресою: АДРЕСА_1 . ТОВ "Центр технічного контролю" було погоджено розміщення особового складу військової частини НОМЕР_1 на території підприємства з моменту звернення, який і розміщується а території нафтобази і наразі. Також відповідач заявляє про строк позовної давності в частині нарахування пені за період з 01.07.2023 по 31.01.2026, яка повинна бути стягнута в межах одного року, що передувало зверненню до суду із позовною заявою. Відповідач зазначає, що у разі визнання судом правомірності нарахування пені, її розмір підлягає зменшенню з урахуванням виняткових обставин справи, пов`язаних із запровадженням воєнного стану, виконанням відповідачем заходів із забезпечення оборони держави.
17.06.2026 до канцелярії суду через систему "Електронний суд" від представника позивача надійшла відповідь на відзив. У своїй відповіді на відзив позивач зазначає, що при підготовці листа Виконавчого комітету Криворізької міської ради від 08.01.2026 не був врахований факт припинення 28.04.2023 права власності за відповідачем на комплекс. Водночас така інформація є відомою відповідачу, а відтак у разі самостійного декларування податкових зобов`язань за землю останній повинен був її врахувати. Щодо листа Ради оборони міста Кривого Рогу від 31.05.2023 позивач зазначає, що такий лист адресований іншій юридичній особі та взагалі не стосується спірного періоду.
Зважаючи на предмет та підстави позову у даній справи, суд доходить висновку, що матеріали справи містять достатньо документів, необхідних для вирішення спору по суті та прийняття обґрунтованого рішення. 
Відповідно до статті 248 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Отже у статті 248 Господарського процесуального кодексу України законодавець визначив межі розумного строку для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження, а саме: не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Крім того, згідно з частинами другою, третьою статті 252 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Відповідно до частини восьмої статті 252 Господарського процесуального кодексу України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення. Судові дебати не проводяться.
Згідно з частиною четвертою статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.
Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.
Суд, розглянувши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, 

ВСТАНОВИВ:

08.06.2021 на підставі рішення Криворізької міської ради від 28.04.2021 № 456 між Криворізькою міською радою та Акціонерним товариством комерційний банк "ПРИВАТБАНК" був укладений договір оренди земельної ділянки №2021344, державна реєстрація права оренди земельної ділянки – 08.06.2021, номер запису про інше речове право - 42459383, за яким передана в строкове платне користування земельна ділянка промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення, за цільовим призначенням – для розміщення та експлуатації будівель та споруд додаткових транспортних послуг та допоміжних операцій, площею 11 6100 га, кадастровий номер 1211000000:06:062:0006, розташованої на вулиці Коломойцівська, 11, у Саксаганському районі міста Кривого Рогу.
Відповідно до пункту 3 договору оренди на земельній ділянці розміщений об`єкт нерухомого майна – комплекс, згідно запису в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно від 06.06.2016 №14872531, номер об`єкта нерухомого майна 890640012110.
Договір укладено строком на 5 років з урахуванням вимог статті 126-1 Земельного кодексу України. Дата закінчення дії договору оренди обчислюється від дати укладання (пункт 7 договору). 
Орендна плата у 2021 році вноситься орендарем виключно у грошовій формі в розмірі 2,5 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки відповідно до рішення Криворізької міської ради від 30.06.2020 №4799 "Про встановлення ставок плати за землю та пільг із земельного податку на території міста Кривого Рогу у 2021 році".
У наступних роках розмір річної орендної плати визначається орендарем згідно Податкового кодексу на підставі нормативної грошової оцінки земельної ділянки та відповідного рішення Криворізької міської ради, що встановлює річний розмір орендної плати на поточний рік (пункт 8 договору). 
Розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки не є сталим і змінюється без внесення змін до цього договору в разі затвердження Криворізькою міською радою нової технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста, у зв`язку із проведенням її щорічної індексації та на інших підставах, визначених чинним законодавством України (пункт 9. договору). 
Орендна плата вноситься щомісячно протягом 30-ти календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного місяця. За неповний календарний місяць орендна плата сплачується за дні фактичного користування земельною ділянкою (пункт 11 договору). 
Пунктом 12 договору сторони обумовили, що розмір орендної плати переглядається без внесення змін до цього Договору, зокрема, у разі зміни розміру орендної плати на підставі рішення Криворізької міської ради, та зміні нормативної грошової оцінки земельної ділянки.
У разі невнесення орендної плати у строки, визначені цим договором: у 10-денний строк після останнього дня граничного строку сплати грошового зобов`язання сплачується штраф у розмірі 100 відсотків річної орендної плати, встановленої цим договором; стягується пеня за кожний календарний день прострочення сплати грошового зобов`язання, включаючи день погашення, з розрахунку 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на кожний такий день. Термін нарахування пені за прострочення сплати грошового зобов`язання не обмежується і встановлюється від першого дня виникнення прострочення до дня погашення включно. 
Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно по вулиці Коломойцівська, 11 у м.Кривому Розі розташований об`єкт нерухомого майна – комплекс, що належить відповідачу на праві власності з 08.03.2023. 
08.03.2023 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно були внесені виправлення до інформації про земельну ділянку з кадастровим номером 1211000000:06:062:0006, а саме, в номері запису про інше речове право №4245383, в якій змінено Орендаря земельної ділянки з Акціонерного товариства комерційного банку "ПРИВАТБАНК" на ТОВ "Центр технічного контролю".
Отже з 08.03.2023 Товариство з обмеженою відповідальністю "Центр технічного контролю" є власником нерухомого майна, що розташоване за адресою: м.Кривий Ріг, вул.Коломойцівська, 11 та користувачем земельної ділянки за зазначеною адресою з кадастровим номером 1211000000:06:062:0006.
Позивач посилається на порушенням інтересів територіальної громади міста Кривого Рогу, як власника земель населеного пункту, зумовленого неналежним виконанням відповідачем умов договору оренди земельної ділянки в частині сплати орендної плати у період з 08.03.2023 по 27.04.2023, що призвело до недоотримання місцевим бюджетом коштів у розмірі 813 566,42 грн.
Згідно листа Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 18.12.2025 № 13427/5/04-36-04-15-11 відповідач за користування земельною ділянкою з кадастровим номером 1211000000:06:062:0006 площею 11,6100 га на вул.Коломойцівська, 11 у Саксаганському районі за період з 08.06.2021 по 31.12.2024 податкові зобов`язання з плати за землю не визначає та не сплачує.
За інформацією Головного управління ДПС у Дніпропетровській області відповідач за земельну ділянку з кадастровим номером 1211000000:06:062:0006 площею 11,6100 га на вул.Коломойцівська, 11 у Саксаганському районі за період з 2023 по 2026 податкові зобов`язання не визначає та не сплачує (лист від 13.04.2026 № 13427/5/04-36-04-15-11).
Листом від 13.01.2026 № 17/18/238 Виконавчий комітет Криворізької міської ради просив ТОВ "Центр технічного контролю" сплатити у двадцятиденний термін з дня отримання претензії заборгованість з орендної плати за землю за 2023-2024 роки. Згаданий лист був залишений відповідачем без відповіді. 
Предметом спору у даній справі є стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості з орендної плати за земельну ділянку з кадастровим номером 1211000000:06:062:0006 за період з 08.03.2023 по 27.04.2023 у розмірі 813 566,42 грн та пені у розмірі 392 393,05 грн
Предметом доказування у справі є обставини щодо наявності/відсутності правових підстав для стягнення з відповідача заявлених до стягнення заборгованості з орендної плати, несплачених відповідачем за користування спірною земельною ділянкою у період з 08.03.2023 по 27.04.2032, а також правомірності заявлених до стягнення пені. 
Оцінивши подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи у їх сукупності, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог з огляду на таке.
Згідно зі статею 14 Конституції України право власності на землю набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.
Відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, Законом України "Про оренду землі", іншими законами України та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди.
За приписами статті 1 Закону України "Про оренду землі" оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності.
Згідно зі статтею 2 Земельного кодексу України до земельних відносин належать відносини щодо володіння, користування і розпорядження землею.
Відповідно до статті 124 Земельного кодексу України передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу місцевого самоврядування шляхом укладення договору оренди земельної ділянки.
Положеннями статті 13 Закону України "Про оренду землі" встановлено, що договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.
Однією з істотних умов договору оренди є орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату (статті 15 Закону України "Про оренду землі").
Згідно зі статтею 125 Земельного кодексу України право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав.
Частиною п`ятою статті 6 Закону України "Про оренду землі" визначено, що право оренди земельної ділянки підлягає державній реєстрації відповідно до закону.
Відповідно до статті 206 Земельного кодексу України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.
Згідно із частиною першою статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.
Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
У відповідності до приписів статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматись від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 ЦК України). 
Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України). 
Якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (стаття 530 ЦК України).
Рішенням Криворізької міської ради від 26.05.2021 № 523, яке набрало чинності 01.01.2022, затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу.
В силу положень статті 143 Конституції України, статті 12 Податкового кодексу України, частини першої статті 69 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", Криворізька міська рада наділена повноваженнями самостійно встановлювати місцеві податки та збори у порядку, визначеному Податковим кодексом України, чим забезпечується реалізація принципу правової, організаційної та матеріально-фінансової самостійності місцевого самоврядування, під яким розуміється право територіальної громади самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.
До місцевих податків, зокрема належить податок на майно, до складу якого входить плата за землю - обов`язковий платіж, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності (стаття 10, пп.14.1.147 п.14.1 статті 14 Податкового кодексу України).
Відповідно до статті 21 Закону України "Про оренду землі" орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України).
Згідно пункту 288.1 статті 288 Податкового кодексу України підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки. 
За умовами підпунктів 288.5.1, 288.5.2 пункту 288.5 статті 288 Податкового кодексу України розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою за розмір земельного податку та не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки.
Рішенням Криворізької міської ради від 26.05.2021 № 506, зі змінами, встановлено ставки плати за землю та пільги зі сплати земельного податку на території міста Кривого Рогу на 2022 рік (далі – Рішення від 26.05.2021 № 506), яким установлено, у т.ч. ставки земельного податку та ставки орендної плати за землю в залежності від цільового призначення земельної ділянки згідно з Класифікацією видів цільового призначення земель, затвердженого Наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 23.07.2010 № 548, та яке набрало чинності з 01.01.2022.
Відповідно до пункту 15 договору оренди, спірна земельна ділянка має цільове призначення – для розміщення та експлуатації будівель та споруд додаткових транспортних послуг та допоміжних операцій, віднесена до коду 12.08, що відповідає ставки орендної плати – 3 % від нормативної грошової оцінки земель міста.
Орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України). Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди (частини перша-третя статті 21 Закону України "Про оренду землі").
Підпунктом 14.1.125 пункту 14.1 статті 14 ПК України унормовано, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок – це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений відповідно до законодавства центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.
За статтею 18 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться, розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років.
Відповідно до статті 20 Закону України "Про оцінку земель" дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.
Згідно з пунктом 289.1 статті 289 ПК України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства.
Базою оподаткування землі в Україні є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого ПК України, та площа земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких не проведено (пп.пп. 271.1.1, 271.1.2 п. 271.1 статті 271 ПК України).
Як вбачається з матеріалів справи, нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 1211000000:06:062:0006 у 2022 році становила 194 378 103,00 грн, що підтверджується витягом із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 29.12.2022 № 949290, виданим Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області.
За період з 08.03.2023 по 27.04.2023 позивач нарахував орендну плату Товариству з обмеженою відповідальністю "Центр технічного контролю" відповідно до умов договору у розмірі 813 566,42 грн. 
Перевіривши розрахунок позивача, суд доходить висновку, що він є правомірним, обґрунтованим, арифметично правильним, відповідає вимогам чинного законодавства, тому в цій частині позов підлягає задоволенню. 
Щодо стягнення пені у розмірі 392 393,05 грн за період з 01.07.2023 по 31.01.2026.
Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (стаття 612 ЦК України).
Положеннями статті 611 Цивільного кодексу України встановлено, що в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Статтею 549 Цивільного кодексу України встановлено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.
Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.
Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Відповідно до статті 1 Закону України „Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань”, платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін.
Згідно статті 3 Закону України „Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань”, розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.
Частиною шостою статті 232 Господарського кодексу України (в редакції чинній у період з 01.07.2023 до 31.08.2025) визначено, що штрафні санкції за порушення грошових зобов`язань встановлюються у відсотках, розмір яких визначається обліковою ставкою Національного банку України, за увесь час користування чужими коштами, якщо інший розмір відсотків не передбачено законом або договором.
В той же час, частиною першою статті 627 Цивільного кодексу України передбачено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості
Отже, з вищенаведених приписів вбачається право сторін визначати у договорі розмір санкцій і строки їх нарахування за прострочення виконання зобов`язання. У разі відсутності таких умов у договорі нарахування штрафних санкцій припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано відповідно до частини шостої статті 232 Господарського кодексу України.
Статтею 251 Цивільного кодексу України встановлено, що строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Терміном є певний момент у часі, з настанням якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Строк та термін можуть бути визначені актами цивільного законодавства, правочином або рішенням суду.
Строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами. Термін визначається календарною датою або вказівкою на подію, яка має неминуче настати (стаття 252 Цивільного кодексу України).
Умовами пункту 13 договору оренди земельної ділянки встановлено, що у разі невнесення орендної плати у строки, визначені цим договором, стягується пеня за кожний календарний день прострочення сплати грошового зобов`язання, включаючи день погашення, з розрахунку 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на кожний такий день. Термін нарахування пені за прострочення сплати грошового зобов`язання не обмежується і встановлюється від першого дня виникнення прострочення до дня погашення включно. 
Отже, пункт 13 договору містить конкретний термін нарахування пені за прострочення сплати орендної плати, з вказівкою на подію, що має неминуче настати - день погашення боргу зі сплати орендної плати (фактичний момент оплати).
З огляду на те, що відповідачем належним чином не виконувалися зобов`язання за договором щодо сплати орендної плати за користування земельною ділянкою з кадастровим номером 1211000000:06:062:0006, з відповідача підлягає стягненню пеня за кожний календарний день прострочення сплати грошового зобов`язання за період з 01.07.2023 по 31.01.2026.
Перевіривши розрахунок позивача, суд доходить висновку, що він є правомірним, арифметично вірним, обґрунтованим, відповідає вимогам чинного законодавства, тому в цій частині позов підлягає задоволенню. 
Відповідач контррозрахунку не надав.
Щодо заявленого відповідачем клопотання про застосування наслідків спливу строку позовної давності для нарахування пені.
Строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення.
У відповідності до статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.
Цивільним кодексом України визначено два види строків позовної давності: а) загальний; б) спеціальні.
Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України).
Відповідно до статті 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
За загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша статті 261 ЦК України).
Відповідно до положень пункту 12 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 р. № 211 Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, прийнятої відповідно до ст.29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб", на усій території України встановлений карантин з 12 березня 2020 року, який у свою чергу постановами Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 №239, від 20.05.2020 №392, від 22.07.2020 №641, від 26.08.2020 №760, від 13.10.2020 №956, від 09.12.2020 №1236, від 21.04.2021 №405, від 16.06.2021 №611 неодноразово продовжено. Постановою Кабінету Міністрів України №611 від 16.06.2021 строк дії карантину встановлено до 31.08.2021.
Постановою Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 №1236 (зі змінами) встановлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 19 грудня 2020 до 30 червня 2023 р. на території України карантин, продовживши дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (Офіційний вісник України, 2020 р., № 23, ст. 896, № 30, ст. 1061), від 20 травня 2020 р. №392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (Офіційний вісник України, 2020 р., № 43, ст. 1394, № 52, ст. 1626) та від 22 липня 2020 р. №641 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (Офіційний вісник України, 2020, № 63, ст. 2029).
Також, відповідно до пункту 19 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України “Про введення воєнного стану в Україні” від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України “Про затвердження Указу Президента України “Про введення воєнного стану в Україні” від 24 лютого 2022 року №2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану.
Пункт 19 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України було виключено лише на підставі Закону України "Про внесення зміни до розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України щодо поновлення перебігу позовної давності", який набрав чинності 14.09.2025.
Судом з`ясовано, що позивач із позовною заявою звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області через систему "Електронний суд" 27.05.2026.
Відтак, з огляду на продовження строку позовної давності у період з 12.03.2020 до 30.06.2023 внаслідок дії карантину, зупинення строку позовної давності у період з введення воєнного стану 24.02.2022 по 27.05.2026, суд дійшов висновку, що позивачем не пропущено строк позовної давності для звернення до суду з даним позовом.
Пунктом 13 договору оренди земельної ділянки встановлено, що у разі невнесення орендної плати у строки, визначені цим договором, стягується пеня за кожний календарний день прострочення сплати грошового зобов`язання, включаючи день погашення, з розрахунку 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на кожний такий день. Термін нарахування пені за прострочення сплати грошового зобов`язання не обмежується і встановлюється від першого дня виникнення прострочення до дня погашення включно. 
А отже, пункт 13 договору містить конкретний термін нарахування пені за прострочення сплати орендної плати, з вказівкою на подію, що має неминуче настати - день погашення боргу зі сплати орендної плати (фактичний момент оплати).
З огляду на те, що відповідачем належним чином не виконувалися зобов`язання за Договором щодо сплати орендної плати за користування земельною ділянкою з кадастровим номером 1211000000:08:645:0059, з нього підлягає стягненню пеня за кожний календарний день прострочення сплати грошового зобов`язання за період з 01.07.2023 по 31.01.2026, що підтверджується доданим до позовної заяви розрахунком пені, виконаним Департаментом регулювання містобудівної діяльності та земельних відносин виконкому Криворізької міської ради за формулою, яка зазначалась у повній заяві.
З огляду на викладене, порядок нарахування пені визначений умовами договору оренди, тому твердження відповідача про застосування наслідків спливу строку позовної давності щодо стягнення пені є безпідставними, у зв`язку з чим не підлягають задоволенню.
Щодо зменшення розміру пені.
У своєму відзиві на позовну заяву відповідач зазначив, що у разі визнання судом правомірності нарахування пені, її розмір підлягає зменшенню з урахуванням виняткових обставин справи, пов`язаних із запровадженням воєнного стану, виконанням відповідачем заходів із забезпечення оборони держави та принципів справедливості, добросовісності й розумності.
Відповідач зазначає, що покладення на відповідача додаткової фінансової відповідальності у вигляді значних штрафних санкцій без урахування фактичних умов його діяльності під час воєнного стану суперечить принципам справедливості, добросовісності та розумності. Також позивачем не доведено наявності будь-яких збитків, завданих територіальній громаді внаслідок несвоєчасної сплати орендної плати, тоді як заявлена до стягнення пеня має виключно штрафний характер.
Водночас відповідачем не зазначено розмір зменшення, виключних обставин, які суд повинен врахувати при розгляді даної справи.
Сам по собі факт введення воєнного стану не є автоматичною чи безумовною підставою для зменшення розміру пені. Зменшення пені є виключно правом, а не обов`язком суду, і воно можливе лише за наявності виняткових обставин та доведених доказів.
Господарський суд повинен надати оцінку як поданим учасниками справи доказам та обставинам, якими учасники справи обґрунтовують наявність підстав для зменшення штрафних санкцій, так і запереченням інших учасників щодо такого зменшення.
З огляду на зазначене, суд відмовляє у задоволенні клопотання відповідача про зменшення розміру пені.
Відповідно до частини першої статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.
Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (статті 76-79 Господарського процесуального кодексу України).
Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
За викладеного, є правомірними та такими, що підлягають задоволенню позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості з орендної плати за земельну ділянку з кадастровим номером 1211000000:06:062:0006 за період з 08.03.2023 по 27.04.2023 у розмірі 813 566,42 грн та пені у розмірі 392 393,05 грн.
Щодо судових витрат.
Згідно із частиною першою статті 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін; у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Закон України "Про судовий збір" визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.
Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України (стаття 9 Закону України "Про судовий збір").
Згідно із частиною третьою статті 4 Закону України “Про судовий збір” при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Оскільки при зверненні до Господарського суду Дніпропетровської області через систему "Електронний суд" заявлено вимогу майнового характеру (1 205 959,47 грн), то позивач сплатив судовий збір у розмірі 14 471,52 грн. 
Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір у справі покладається на відповідача у розмірі 14 471,52 грн.
Керуючись статтями 2, 3, 20, 73 - 79, 86, 91, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд 

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Криворізької міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Центр технічного контролю" про стягнення заборгованості з орендної плати за землю та пені задовольнити у повному обсязі. 
Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Центр технічного контролю", 03151, м.Київ, вул.Волинська, буд.11/14, код ЄДРПОУ 43374579 на користь Криворізької міської ради, 50101, Дніпропетровська область, м.Кривий Ріг, пл.Молодіжна, 1, код ЄДРПОУ 33874388 заборгованість з орендної плати за земельну ділянку з кадастровим номером 1211000000:06:062:0006 за період з 08.03.2023 по 27.04.2023 у розмірі 813 566,42 грн (вісімсот тринадцять тисяч п`ятсот шістдесят шість гривень 42 копійки), пеню у розмірі 392 393,05 грн (триста дев`яносто дві тисячі триста дев`яосто три гривні 05 копійок) та судовий збір у розмірі 14 471,52 грн  (чотирнадцять тисяч чотириста сімдесят одна гривня 52 копійки). 
Наказ видати після набрання рішенням законної сили. 

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду. 

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складене 24.07.2026 

Суддя О.В. Перова