Справа № 390/1903/25
Провадження № 2/390/1002/25

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"20" серпня 2026 р.Кропивницький районний суд Кіровоградської області в складі: 
головуючого - судді Квітки О.О.,
при секретарі – Гордузі О.Ю., 
за участі позивача - ОСОБА_1 ,
представника відповідача – адвоката Москаленка Ю.В.,
розглянувши в підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Фортечний відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кропивницькому Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, про оспорювання батьківства,
встановив:
Короткий зміст позовних вимог
ОСОБА_1 (далі - позивачка, ОСОБА_3 ) звернулася до суду із позовом про стягнення аліментів, в якому просила стягувати щомісячно із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти в розмірі 1/4 частки з усіх видів заробітку (доходу), але не менше, ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, на утримання сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , починаючи стягнення з моменту звернення до суду і до досягнення сином повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також на користь ОСОБА_1 аліменти на її утримання у розмірі 1/4 частці з усіх видів заробітку (доходу), починаючи стягувати від дня пред`явлення позову до суду і до досягнення сином ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , трьох років, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_3 . В подальшому від позовних вимог відмовилася. 
ОСОБА_2 (далі - відповідач, ОСОБА_2 ) звернувся до суду із зустрічним позовом, в якому просив суд виключити відомості про ОСОБА_2 як батька дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з актового запису про народження №186, зробленого Фортечним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кропивницькому Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) в Книзі реєстрації народжень ОСОБА_4 та зобов`язати Фортечний відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кропивницькому Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України внести зміни до актового запису № 186 про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в Книзі реєстрації народжень 23 липня 2024 року, виключивши відомості про ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , як батька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Рух справи
19.08.2025 відкрите провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 про стягнення аліментів. 
08.10.2025 здійснено перехід до розгляду справи в порядку спрощеного провадження з викликом (повідомленням) сторін.
12.11.2025 прийнято зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 про оспорювання батьківства, об`єднано позовні вимоги за позовом ОСОБА_6 та за зустрічним позовом ОСОБА_2 , перейдено до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. 
24.03.2026 призначено молекулярно-генетичну експертизу та зупинено провадження у справі. 
23.04.2026 поновлено провадження у справі. 
11.08.2026 закрито провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів.
Безпосередньо справу розглянуто 11.08.2026, рішення проголошене 20.08.2026. 
Позиція позивачки
В підготовчому судовому засіданні ОСОБА_1 повідомила, що батьком її сина – ОСОБА_5 є ОСОБА_7 , а не ОСОБА_2 , який був записаний у свідоцтві про народження після розірвання шлюбу між ними. Проте оскільки останній не виходив на зв`язок та не хотів вирішувати питання батьківства, то вона звернулася із позовом про аліменти до суду. Зараз вона відмовляється від свого позову та визнає зустрічний позов. На підтвердження того, що батьком її сина є ОСОБА_7 було проведено генетичну експертизу, результати якої вона долучила до матеріалів справи. Не заперечує проти розгляду справи у підготовчому судовому засіданні. 
Позиція відповідача
Представник відповідача – адвокат Москаленко Ю.В. в підготовчому судовому засіданні просив задовольнити зустрічний позов в частині виключення відомостей про ОСОБА_2 як батька дитини ОСОБА_4 , а вимогу про стягнення із ОСОБА_1 судових витрат залишити без розгляду. Не заперечував проти розгляду справи у підготовчому судовому засіданні та проти прийняття відмови позивачки від вимог про стягнення аліментів. 
Позиція третьої особи 
Представник Фортечного відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кропивницькому Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України Переверзєва С.І. надіслала до суду заяву, де зазначила, що в архіві Відділу зберігається актовий запис про народження №186 від 23.07.2024 на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .. Державна реєстрація народження дитини здійснена відповідно до ст. 133 Сімейного кодексу України та з урахуванням частини другої ст. 122 Сімейного кодексу України «Дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя» (а.с. 54-56). 
Обставини справи, зміст спірних правовідносин
Згідно зі свідоцтвом про народження батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , є ОСОБА_2 та ОСОБА_6 (а.с. 5). 
Рішенням Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 21.03.2024 розірвано шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстрований 04.02.2013 Оситнязькою сільською радою Кіровоградського району Кіровоградської області, актовий запис № 1 (а.с. 6). 
Відповідно до договору найму квартири за адресою: АДРЕСА_1 від 01.06.2025, орендодавцем зазначена ОСОБА_9 , а наймачем ОСОБА_6 (а.с. 7). 
Акт про спільне проживання осіб без реєстрації від 23.07.2025, в якому зазначено, що ОСОБА_6 проживає разом із сином ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , починаючи з 01.06.2025 (а.с. 8).
У висновку про біологічне батьківство №MGU3060 від 19.02.2026 лабораторії ГенКод Діагностик зазначено, що біологічне батьківство донора зразка маркованого « ОСОБА_7 » щодо донора зразка маркованого « ОСОБА_4 » не може бути виключено. Ймовірність батьківства 99,9999999999 % (а.с. 93-94). 
Відповідно до копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , 15 жовтня 2025 року зареєстрували шлюб у Тростянецькому відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Гайсинському районі Вінницької області Хмельницького міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, актовий запис № 118 (а.с. 101).
Релевантні джерела права 
У частині першій статті 4 ЦПК України зазначено, що кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до норм статей 12, 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При цьому кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Суть доказів, їх належність, допустимість, достовірність та достатність, оцінка їх судом та умови їх розгляду судом визначені статтями 76-80 ЦПК України. Зокрема, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (частина перша статті 79 ЦПК України), а достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).
Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Статтею 51 Конституції України, частинами другою, третьою статті 5 СК України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. При регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини.
Дитина має право знати своїх батьків і право на їх піклування (стаття 7 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 року).
Згідно із частинами другою, восьмою, дев`ятою статті 7 СК України сімейні відносини можуть бути врегульовані за домовленістю (договором) між їх учасниками. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства.
Статтею 121 СК України встановлено, що права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.
Згідно зі статтею 125 СК України якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою матері та батька дитини або за рішенням суду.
Відповідно до статті 122 СК України походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.
Дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя.
Подружжя, а також жінка та чоловік, шлюб між якими припинено, у разі народження дитини до спливу десяти місяців після припинення їх шлюбу, мають право подати до органу державної реєстрації актів цивільного стану спільну заяву про невизнання чоловіка (колишнього чоловіка) батьком дитини. Така вимога може бути задоволена лише у разі подання іншою особою та матір`ю дитини заяви про визнання батьківства.
Якщо дитина народилася до спливу десяти місяців від дня припинення шлюбу внаслідок смерті чоловіка, походження дитини від батька може бути визначене за спільною заявою матері та чоловіка, який вважає себе батьком.
Згідно із частинами першою - третьою статті 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. 
У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. 
Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття.
У постанові Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» зазначено, що предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.
У постанові Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 591/6441/14-ц зазначено, що СК України не визначає особливостей предмету доказування у цій категорії справ. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Керуючись цим загальним правилом, встановлення батьківства на підставі частини другої статті 128 СК України можливо за наявності належних і обґрунтованих доказів (відомостей), які засвідчують походження дитини від певної особи. Для встановлення батьківства правове значення мають фактичні дані, які підтверджують спільне проживання матері і батька дитини, ведення ними спільного господарства до народження дитини або спільне її виховання чи утримання, а також докази, що підтверджують визнання особою батьківства. Підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судово-генетичної або судово-імунологічної експертизи.
Верховний Суд неодноразово вказував, що висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є достатньою підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердження або спростування факту батьківства (див.: постанови Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 478/690/18 (провадження № 61-18333св19), від 13 вересня 2023 року у справі № 552/4291/22 (провадження № 61-6451св23), від 31 січня 2024 року у справі № 752/13549/22 (провадження № 61-10510св23)).
Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), рішення якого є джерелом права згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», у рішенні від 07 травня 2009 року у справі «Калачова проти РФ» (заява № 3451/05), зауважив, що «на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства».
У справі «Міфсуд проти Мальти» («Mifsud v. Malta», заява № 62257/15, рішення набуло статусу остаточного 29 квітня 2019 року) ЄСПЛ повторив, що ДНК-тест - це науковий метод, наявний для точного визначення батьківства дитини, а його доказове значення значно переважає будь-які інші докази, представлені сторонами для підтвердження або спростування біологічного батьківства.
ЄСПЛ зазначив у справі «Йевремович проти Сербії», що відповідно до статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод під час розгляду скарги про встановлення батьківства суди мають приділяти особливу увагу інтересам конкретної дитини («Jevremovic v. Serbia», заява № 3150/05, пункт 109, рішення ЄСПЛ від 17 травня 2007 року).
Оцінка доказів та висновки суду
Так, відповідачем за зустрічним позовом - ОСОБА_1 надано висновок про біологічне батьківство №MGU3060 від 19.02.2026 лабораторії ОСОБА_11 , згідно з яким батьком її сина ОСОБА_4 із ймовірністю 99,9999999999% є ОСОБА_7 , вказана ж обставина визнається і самою відповідачкою за зустрічним позовом. 
Враховуючи викладене, суд вважає, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі. 
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 4-5, 7, 10, 12-13, 77-81, 95, 141, 235, 258, 259, 263- 265, 272, 273, 352, 354 ЦПК України, суд
ухвалив:
Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Фортечний відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кропивницькому Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, про оспорювання батьківства– задовольнити. 
Виключити відомості про ОСОБА_2 як батька дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з актового запису про народження №186, зробленого Фортечним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кропивницькому Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) в Книзі реєстрації народжень ОСОБА_4 , зобов`язавши Фортечний відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кропивницькому Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України внести зміни до актового запису № 186 про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в Книзі реєстрації народжень 23 липня 2024 року, виключивши відомості про ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , як батька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . 
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст. 358 ЦПК України.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
В порядку п.4. ч.5 ст.265 ЦПК України зазначаються наступні реквізити сторін та інших учасників справи:
позивач – ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ; 
відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 ; 
третя особа: Фортечний відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кропивницькому Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, ЄДРПОУ 24145418, адреса: 25010, Кіровоградська область, м. Кропивницький, вул. Незалежності, б. 26. 

Суддя         О.О. Квітка