Справа № 127/10878/26
Провадження № 2/127/3218/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2026 року | м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі головуючого судді Жмудя О.О., при секретарі судового засідання Чех А.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини за законом, 

В С Т А Н О В И В:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини за законом.
Позов мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабуся позивачки ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилася спадщина, до якої входили грошові вклади та право на 1/5 частку квартири під номером АДРЕСА_1 . Батько позивачки ОСОБА_4 , як спадкоємець першої черги звернувся до Першої вінницької державної нотаріальної контори, де 23.03.2006 було заведено спадкову справу.
ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивачки, після смерті якого ніхто спадщину не приймав, спадкова справа не заводилась. 
ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивачки ОСОБА_5 , після смерті якої ніхто спадщину не прийняв, спадкова справа не заводилась. 
В встановлений законодавством строк позивачка спадщину після смерті матері не прийняла, та не знала, що її права в частині прийняття спадщини порушені, оскільки вважала, що спадкове майно в матері відсутнє. 
Про свої порушене право та неможливість прийняти спадщину після ОСОБА_5 позивачка дізналась після звернення на консультацію до приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Гавінської О.А. в березні 2026 року, яка роз`яснила, що встановлений законодавством строк для прийняття спадщини нею пропущений.
Так, на квартиру під номером АДРЕСА_1 мати позивачки приватизувала у 1994 році. Крім ОСОБА_5 співвласниками квартири в рівних частках у свідоцтві зазначені її члени сім`ї, які проживали разом з нею – ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 . 
За життя батьки позивачки домовились про те, що квартира дістанеться їй, тому у 2013 році подарували позивачці свої частки в праві власності на квартиру.
Брат позивачки – ОСОБА_2 свою частку позивачці продав, і з того часу позивачка вважала, що вона є власницею квартири, оскільки тривалий час утримувала квартиру, сплачувала комунальні послуги, податок на нерухоме майно також нараховувався на позивачку.
Про той факт, що на 1/5 частку квартири, яку ОСОБА_4 після смерті матері прийняв, але не оформив, перейшло до ОСОБА_5 , як його спадкоємиці першої черги, яка спадщину прийняла фактично, оскільки на день його смерті проживала та була зареєстрована з ним за однією адресою, позивачка дізналася у березні 2026 року після звернення до нотаріуса з питання дарування квартири.
Однак, через те, що строк для прийняття спадщини після смерті матері пропущений, позивачка не має можливості оформити спадкові права на 1/5 частку вищевказаної квартири та провести державну реєстрацію цього права в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.
З огляду на вищевикладене, позивачка звернулась до суду з даним позовом, в якому просила визначити їй додатковий строк на прийняття спадщини після смерті матері терміном 2 місяці.
Ухвалою суду від 20.04.2026 призначено справу до розгляду у порядку загального позовного провадження та надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву. 
Ухвалою суду від 21.05.2026 витребувно у Першої вінницької державної нотаріальної контори копію спадкової справи №334/2006, заведеної до майна ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою суду від 18.06.2026 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
В судове засідання позивач не з`явилась, однак її представник адвокат Свистун Л.В. подала до заяву про розгляд справи у відсутність сторони позивача, в яких зазначила що позовні вимоги позивачка підтримує та просить їх задовольнити. 
Відповідач ОСОБА_2 подав до суду заяву про визнання позову, не заперечує щодо його задоволення. Розгляд справи просив проводити у його відсутність.
У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову (ч. 4 ст. 206 ЦПК України).
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За вказаних обставин суд вважає можливим провести судове засідання за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
При розгляді справи судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що копії свідоцтва про народження НОМЕР_1 ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 . Батьками зазначені: ОСОБА_7 і ОСОБА_3 .
14.04.1965 ОСОБА_4 зареєстрував шлюб з ОСОБА_8 , що підтверджується копією свідоцтва про одруження серії НОМЕР_2 .
ІНФОРМАЦІЯ_5 народилась ОСОБА_6 , батьками якої є ОСОБА_4 і ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 .
18.03.1989 ОСОБА_6 змінила прізвище на ОСОБА_9 , що підтверджується копією свідоцтва про зміну прізвища, імені по батькові серії НОМЕР_4 .
27.01.1994 Виконкомом Вінницької міської Ради народних депутатів ОСОБА_5 та членам її сім`ї: ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_10 , ОСОБА_2 видано свідоцтво про право власності на житло, а саме на квартиру на адресою: АДРЕСА_2 . 
Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб №00021721971 від 19.07.2018 ОСОБА_11 змінила прізвище на ОСОБА_12 .
ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 .
23.03.2006 Першою вінницькою нотаріальною конторою заведено спадкову справу №334/2006 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 
23.03.2006 державним нотаріусом Першої вінницької державної нотаріальної контори Онопенко Л.П. видано свідоцтво про право на спадщину за законом та зареєстровано в реєстрі за №3-719, відповідно до якого спадкоємцем майна гр. ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є її син ОСОБА_4 . Спадкове майно, на яке видано це свідоцтво, складається з: грошових вкладів з нарахованими відсотками та компенсаціями.
25.03.2013 приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Терещенко В.В. посвідчено та зареєстровано в реєстрі за №396 договір дарування частини квартири. Відповідно до договору ОСОБА_5 та ОСОБА_4 передали у власність безоплатно ОСОБА_1 2/5 частки квартири за номером АДРЕСА_3 .
27.03.2013 приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Терещенко В.В. посвідчено та зареєстровано в реєстрі за №439 договір купівлі-продажу частини квартири. За даним договором ОСОБА_2 продав ОСОБА_1 1/5 частину квартири за номером АДРЕСА_3 .
ІНФОРМАЦІЯ_7 помер ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_6 .
Згідно довідки про зняття з реєстрації місця проживання ОСОБА_4 23.07.2021 знято з реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 , у зв`язку з смертю ІНФОРМАЦІЯ_7 .
Після смерті ОСОБА_4 спадкова справа не заводилась, що підтверджується витягом зі спадкового реєстру №845663555 від 18.03.2026.
ІНФОРМАЦІЯ_8 помела ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_7 .
Згідно довідки про зняття з реєстрації місця проживання ОСОБА_5 20.01.2025 знято з реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 , у зв`язку з смертю ІНФОРМАЦІЯ_9 .
Після смерті ОСОБА_5 спадкова справа не заводилась, що підтверджується витягом зі спадкового реєстру №84566339 від 18.03.2026.
В матеріалах справи міститься письмове роз`яснення приватного нотаріуса Гавінської Олени Андріївни №56/01-16 від 16.03.2026 на звернення ОСОБА_1 щодо оформлення спадкових прав, в якому зазначається що в разі пропущення спадкоємцем встановленого строку для прийняття спадщини він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до законодавства, відсутні правові підстави для заведення спадкової справи шляхом винесення постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Роз`яснення надано для подання до суду та використання в судовому провадженні для поновлення строку для прийняття спадщини.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Тобто, за загальними правилами, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.
Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.
Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.
Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.
Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.
При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб.
Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
Тому оцінюючи пропуск строку позивачем, суд враховує принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявників в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 17 жовтня 2018 року по справі №681/203/17.
Враховуючи викладене, оцінивши наявні у справі докази, суд дійшов висновку, що позивачка з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини після смерті своєї матері ОСОБА_5 , а тому позов підлягає задоволенню та суд вважає достатнім визначити строк для прийняття спадщини тривалістю два місяці.
Судові витрати залишити за позивачем, враховуючи його клопотання.
Також суд зауважує, що суд ухвалював рішення за відсутності учасників справи.  Відповідно до положення ч.ч. 4, 5 ст. 268 ЦПК України, що у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершується розгляд справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
На відповідне застосування вказаних положень також звернула увагу Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду в постанові від 5 вересня 2022 року в справі №1519/2-5034/11.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст.1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.5, 11, 12, 13, 76-82, 89, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері – ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. 
Судові витрати залишити за позивачем.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Згідно вимог ст. 265 ч. 5 п. 4 ЦПК України:
позивач: ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНКОПП НОМЕР_8 , адреса реєстрації: АДРЕСА_4 ;
відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , РНОКПП НОМЕР_9 , адреса реєстрації: АДРЕСА_4 .
Повний текст рішення складено 11.09.2026.

Суддя         О.О. Жмудь